soBANVi gyula: 



nyúlik. A Hernád kitérésének eredménye a völgy kitágulása Enyiczke és 

 az Ortvándomb között. Lejebb Sziget-Bölzse felé a völgytágulás már cseké- 

 lyebb ; ott azonban, hol a Szakály patak a diluviumban a Hernádba ömlött, 

 ismét kiszélesedik a völgy, egyrészt a Sziget-Bölzse fölött emelkedő magas- 

 latokig, másrészt Miglóczig. A Szakálynak és egy Enyiczke felöl lefutó 

 pataknak diluviális kúpmaradványát látom azon magaslatban, mely az Isten- 

 domb oldalához támaszkodik. Végre a Miszloka, Szakály és talán a Kanyapta 

 tónak is Szina melletti lefolyása, vagyis inkább a folyóvizek tömegesen fel- 

 halmozott törmeléke oly nagy hatással volt a Hernádra, hogy kezdetben 

 mélyített medrét, tehát a legfelsőbb terraszt odahagyta s vastagon felhal- 

 mozott törmelékéről lecsúszott. E közben meg kellett támadnia azon magas- 

 latokat, melyek balpartjáu emelkedtek. Ezekkel azonban könnyen elbán- 

 hatott, mert a pontusi agyagot és homokot könnyen elsöpörte az áradat, 

 úgy hogy a víz sebességéhez mérten ezen anyagokat nemcsak eltávolítani, 

 hanem medrét is képes volt lemélyíteni. Csupán a pontusi rétegekből szár- 

 mazó nagyobb kavicsdarabok képeztek a folyóra nézve mozdíthatlan törme- 

 léket s ezek szilárdították meg ágyát a második, alacsonyabb terraszon, 

 mely Buzafalva fölött húzódik. 



A Miszloka patak hatása azonban állandó lévén, ugyanazon következ- 

 ményű volt e terraszon is mint a felsőn; vagyis a folyónak erről is le 

 kellett csúsznia. Sőt e patak hatása még ma is ugyanaz, a mennyiben 

 hatalmas törmelékkúpja Bárczától keletre és délkeletre szemmel láthatólag 

 előre nyúlik és a Hernádot Széplak-Apáti felé visszaveti. 



Még egy fontos körülményt kell itten kiemelnem. Kassa és Tornyog- 

 Németi közt a diluviumban a Hernád a lehető legrövidebb úton folyt dél 

 felé és mint a terraszon fenmaradt árterülete bizonyítja, oly lejtön haladt, 

 mely mai árterülete fölé helyezve, ezzel párhuzamos síkot képez, a mennyi- 

 ben minden ponton feléje mintegy 1 2 méternyire emelkedik. Azáltal, hogy 

 a folyó balpartját következetesen alámosva, mindinkább nagyobb ívet irt 

 le, nemcsak pályáját hosszabbította, hanem ezzel egybefüggően folyási sebes- 

 sége is csökkent. Míg a felső terraszon kilométerenként 1,9 m volt az 

 esése, addig ma 1,3 méter. A sebesség csökkenésével jjedig együtt jár a 

 törmelék dúsabb felhalmozása, mert most már a folyó nem képes olyan 

 görgetegeket mozgatni, mint a minőket a felső terrasz alatt találtam. A mos- 

 tani törmelék minősége ugyanaz, de a mozdíthatlan példányok, melyek a 

 zátonyoknak mintegy vázát képezik, sokkal kisebbek. Hogy milyen nagy a 

 Hernád iszapoló hatása, azt árterületén járva lépten nyomon tapasztaltam. 

 Kavicszátonyait odahagyva számos kanyarulatot képez. Mindazonáltal követ- 

 kezetesen völgyének bal felén marad, mert az ellenkező oldalon régebben 

 lerakott és a fentebb jelzett ok miatt durvább törmelékből felhalmozott 

 és beiszapolt fenékzátonya számára a jobb partot nehezen megközelíthetővé 

 teszi. A Hernád egyensúlyi helyzetét csak a balj^art további alámosása után 



