228 SOBANYI GYULA : 



csillámpalából eredő kavicsok képezik. Befedi|az agyagot 0,5 m vastag homok- 

 réteg. E kettős terrasz mutatja, hogy a Bodva a diluviumban szintúgy, mint 

 a Hernád magasabban folyt ; de'késöbb terraszairól lecsúszva a jobb partján 

 emelkedő magaslatokat mosta alá. 



A diluviumban a pontusi vízáteresztő rétegekből (homok, kavics) 

 számos forrás bukkant elő s ezek vizei az idők folyamán a területet felbaráz- 

 dálták. Sokkal érdekesebbek azonban a trias mészkővonulat vidékein talál- 

 ható források. A mészkő hasadékaival, vetödési síkjaival vízáteresztő réteget 

 képez. A hasadékokban a pheatikus vizek a feküt képező werfeni palákig 

 leszivárognak s ezen tovább csúszva források alakjában kibukkannak. A vörös 

 homokkövek és palák kibukkanásait csaknem mindenütt források kisérik. 

 Nagy vizböség és mészlerakodások jellemzik e forrásokat. Az Almásvölgyben 

 Görgő község mellett, a mészkőfalak alján oly bővizű forrás buzog fel, mely 

 vize kibukkanásától pár száz lépésnyire már malmot hajt. E forrás környé- 

 kén jókora kiterjedésű mésztufa terrasz van, mely a katholikus és refor- 

 mátus templomok közti vonalon meredek lejtővel néz a Torna völgyébe. 

 Maga a forrás a mésztufa barlangjaiból jön napfényre. A görgőiek darázs- 

 kőnek hívják e szivacsos mészkövet. Könnyen faragható és idomítható 

 anyagát építkezési czélokra sűrűn felhasználják. Az Ajvölgyben egészen az 

 Ördöghídig szintén mésztufalépcsők vannak. A zuhatagokat képező patak e 

 lépcsőkön mély üstöket váj ki. Áj község lakói e mésztufából kerítésfalakat 

 építenek és belőle lépcsőket is készítenek. 



Még egy ily mésztufatelepet találtam Jászótól nyugatra a Tapolciia 

 patak völgyében egy romba dőlt vashámor felett. Miként Görgőn, úgy itt is a 

 mészkővonulathoz támaszkodó terraszszerü magaslatot képez, melyen bő- 

 vizű forrás buzog elő. A vizet a hámorosok régen a mésztufa terraszon egy 

 tóban összegyűjtötték. E czélból a terraszon töltéseket emeltek, úgy hogy 

 a tó vizének csak a hámor felé volt lefolyása. Ma már a hámorok inkább a 

 Dom patak völgyében települnek le, hol a völgyet több ponton gátakkal 

 keresztben elrekesztik s a hámorokat a gátak alá építik. A Dom patak felső 

 részében mesterséges tavak egész sorozatát találtam. Az erdő mélyén a 

 völgyet egész szelességében elfoglaló tavak, csillogó fodros tükreikkel es a 

 partjaikra épített hámorokkal feledhetlen szép látványt nyújtanak. 



Alluvium. 



A folyók mai árterületén talált képződményeket, melyek homok, iszap 

 és tőzeges rétegekből állanak, foglalom össze e név alatt. A Bodva folyó 

 árterülete különösen Jászótól dél felé, hátas, vagyis feltöltött alakot mutat, 

 melyen a folyó kanyarogva halad és kiöntései alkalmával partjain az iszapot 

 magasra felhalmozza. Medrében és zátonyain durva quarzkavicsok hever- 

 nek. Árterületét tehát két réteg alkotja u. m. egy alsó, mely homokkal 



