A KANTAPTAMBDENCZE. 229 



ievert durva kavicsokból áll és egy felső, mely néhol 2 m vastagságú iszap- 

 réteget képez. Az alsó réteg képezi tulajdonképen a folyó ágyát, míg a felső 

 réteg partjait alkotja. S meredek partok könnyen elrombolhatok és így nem 

 csodálkozhatunk azon, hogy a folyó azokat oly sűrűn megszakgatja és medrét 

 folyton változtatja. Szepsinél a Bodva a széles Kanyaptamedenczébe 

 érkezik. Durva hordalékából itt még a diluviumban egy óriási törmelék- 

 kúpot épített, mely a Kanyaptavölgyet egész szélességében elrekeszti. E kúp 

 Torna irányában a Somodi i^atakig van legjobban kifejlődve. Peder irányában 

 már kevésbbé, legkevésbbé pedig Kis- és Nagy-Bodolló környékén azon 

 irányban, a melyben a folyó jelenleg a Kanyapta felé siet. Miután e törme- 

 lékkúp tisztán a folyó feltöltő hatásának productuma, fel kell tételeznünk, 

 hogy a Bodva azon irányában folyt leghosszabb ideii?, a melyben kúpját 

 legjobban kiépítette, vagyis Torna irányában. Innen csúszott lassan Peder 

 felé és még később Nagy-Bodolló alá, hol napjainkban folytatja zátonyainak 

 építését. A Bodva folyó keleti irányban törmelékkúpját ki nem építette és 

 így ezen irányban soha sem folyt. El kell ejtenünk tehát azon föltevést, 

 hogy valaha a Bodva vize a Hernád völgye felé csapolódott le. Az enyiczkei 

 plateau azon részén, melyet a Hernád áztatott, találtam ugyan mészkő- és 

 dolomitkavicsokat, de ezek nem nyugatról, hanem a Hernád által éjszaki 

 irányból hordattak ide, mert az opaczkai feltárásban, a Hernád balpartján, 

 ugyanezen kavicsok szintén előfordulnak. 



A Bodva törmelékkúpját alkotó anyagok a Tornát, Somodit és Szepsit 

 ösFzekötö vaspálya árkaiban, Pedernél a temető alatt egy homokbányában 

 és a Somodi környékén levő V. és VI. számú fúrólyukakban, valamint 

 ugyanott a vasúti állomás melletti kutató aknában és anyagárokban fel van 

 tárva. Somodi mellett az V. számú fúrólyukban 2 m vastag quarzkavics 

 képezi a kúp anyagát s erre o m vastagságban televény borul. A VI. számú 

 fúrólyukban már 2,5 m vastag a kavicsréteg. A vasút melletti kutató aknában 

 három vastag kavicsréteg van feltárva s ezek egymástól vékony agyagréte- 

 gekkel vannak elválasztva. Az összes rétegek vastagsága itt már 20 méter. 

 Minél jobban közeledünk tehát Szepsi felé a kúp tetőpontjához, annál 

 inkább vastagszik a kavicsréteg, ugyanezen anyagok vannak feltárva a vasúti 

 árkokban és anyagárokban. Mészkőtörmelék a Bodva medrében csak elvétve 

 található, hordalékának legnagyobb része a csillámpalából ered. 



A Bodva törmelékkúpja mellett találjuk az Áj patak hosszan elnyúló 

 törmelékkúpját, mely tisztán mészkökavicsokból van felépítve. Az Aj patak 

 Tornánál medrét a kúp anyagába mélyíti és azt feltárja. A mészkavicsok 

 6ima lapjai sok helyen ripacsos mészkéreggel vannak bevonva, sőt a bekér- 

 gezö anyag által néhol conglomeráttá vannak összefoglalva. A vasúti árokban 

 a mészkőtörmeléket Tornától a Somodi patakig figyelemmel kisérhetjük. 

 Innen kezdve már a Bodva csillámpalatörmeléke tűnik elő. De nemcsak e 



