230 SÓBÁNYI GYULA : 



feltárásban, hanem a térszinen is látható, hogy a Somodi patak éppen a két 

 kúp érintkezési vonalán folyik le. 



Az Ida folyó alluviális kúpja szorosan összefügg a diluviális kúppal 8 

 annak nyugat felé mintegy folytatását képezi. Nagy idánál a folyó két ágra 

 szakad. Az egyik ág a Gombos puszta mellett folyik le a Kanyaptatóba ; a 

 másik ág pedig Mély árok név alatt Kamarócz és Béla puszta közt iszapolja 

 a területet. 



Az Ida és Bodva közti területről számos patak folyik még dél felé. 

 Ezek közül a Korony patak. Somos árok és Menye árok érdemelnek említést. 

 E patakok a Kanyaptamedencze éjszaki szélét egymásra támaszkodó törme- 

 lekkúpjaikkal kiépitik. Csekély vizböségüek, de azért iszapoló hatásuk 

 igen nagy. 



E területtől délre a Kanyaptacsatorna által van jelölve e medencze 

 legnagyobb mélyedése, mely egyszersmind az Ida, a Csécsi patak és a többi 

 vizárok közös lefolyási útja. Nehéz agyagos talaj, mely néhol márgássá 

 válik, borítja e területet. A térszin különösen a csatorna környékén zsom- 

 békos, mocsaras, és e süppedékes vadvizes területek éjszak felé Makranczig, 

 Szesztáig és Nagy-Idáig, a termelekkúpok közeibe felnyúlnak. Nemcsak a 

 Kanyapta kiöntései, de az éjszak felől érkező vizek is nedvesítik e mocsaras 

 vidéket, melyen a tözegképzödésnek kedvező feltételei több helyen ma is 

 megvannak. Dr. Staub Móricz, munkájában * közzétette dr. Mágocsi Ddetz 

 Sándor jelentését, melyben nevezett tudós e területre vonatkozólag a követ- 

 kezőket Írja: « Mielőtt a Kanyapta lefolyását megnyitották volna, megvoltak 

 a tözegképzödésnek kedvező feltételei. Korompay e vidék jellemzésében 

 erről meg is emlékszik, mondván : uazon időben ezen tájak nagy része 

 erdővel volt fedve, a vizi madarak tömérdekét táplálta a népnek a vadá- 

 szaton kívül nádlás, csík- és pióczafogás lévén egyedüli jövedelme. Villós ki- 

 gözölgései a tüzes emberek felöli mesékben maiglan (1866) is élnek a nép 

 szájában. » S hogy e területen csakugyan kellett tőzegnek előfordulni, az 

 PoKORNY adataiból is kitűnik, hiszen az ő közlése szerint Frankel Gyula 

 kerületi orvos az ottani tőzegek használhatóságát ki is próbálta." 



Nevezett kutató e területen tőzeget csak csekély mennyiségben talált 

 BodoUó, Jánok és Eeste közt az égeres közelében, valamint Makranczon és 

 Gombos pusztán. Kutatásának eredménytelenségét a következőkkel indo- 

 kolja :* (iMár Pokorny is emgemlékezik arról, hogy e tőzegek ad pásztortüzek 

 által meggyuladnaki). S valószínű is, hogy ha volt itt tőzeg, akkor a pásztorok 

 azt tüzelték is, a midőn a tőzegtelep is meggyuladhatott. A nevezett közsé- 

 gekben tovább is kutatva a dolgot, rájöttem, hogy a lakosok azon évek után. 



* Dr. Staub Móbicz : A kir. M. Természettudományi TárBulat tőzegkutató bízott-- 

 ságának működése 1892- ben. 



