A KANYAPTAMBDENCZE. 



midőn a Kanyapta kiöntései miatt nem kaszálhatták le a völgynek különösen 

 hozzáférhető helyén sem a füvet, sást, mi miatt az lábán száradt meg, a> 

 következő évre úgy vélték reményeiket biztosithatni, hogy az elszáradt füvet 

 álló helyében felgyújtották. Nagyon valószínű, hogy égések alkalmával a 

 különben is könnyen éghető zsombékok tüzet fogtak s ezektől aztán a tőzeg 

 is meggyuladt s lassanként elégett. Szavahihető birtokosok és parasztgazdák 

 is állítják, hogy a Kanyapta völgye több helyen is égett 1866 után, körül- 

 belül a hetvenes évek elején. S hogy az égés nagy terjedelmű lehetett, abból 

 következtetem, hogy két télen át tartott s a terület különböző részén süp- 

 pedtek a munkások a hamuba." 



A Kanyaptavölgynek nyugat felé mintegy folytatását képezi az Almáa 

 völgye. E völgy feneke hepehupás, dombos és éjszaki oldalán, hol a mészkő 

 nagyobbfokú mállást mutat, mészkökavicsok fedik a völgyfenéken több 

 helyen kibukkanó werfeni palát, melyről talán helyesen gyanítom, hogy a 

 Nagy tó környékén látható halmok anyagát képezi. E halmok régebben a. 

 völgyet elrekesztették úgy, hogy a meggyűlő vizek itt tavakat képeztek. Az. 

 itten tenyészett dús vízi növényzet maradványa a tőzeg, melynek előfordu- 

 lását Mágócsi Dietz Sákdor konstatálta először. A tőzeg altalaját fakószinű, 

 agyag képezi, a völgyfenék más részeit pedig vasoxyddus vörhenyes es 

 márgás agyag borítja. Ujabb időben a Torna a halmokat átmetszvén, rendes- 

 lefolyást nyert, sőt a Nagy tó vize is immár le van csapolva. Ott, a hol régen, 

 csak káka és nád termett, most jó kaszálók vannak. Mindazonáltal mocsáros, 

 jellegét még nem vesztette el egészen e terület. 



A Torna patak Bodva- Vendéginél a Bodvával egyesül. A Bodva innen 

 széles árterületen halad délnyugat felé. Mint már előbb leírtam, geológiai 

 bizonyítékokkal igazolható, hogy a Bodva völgye vésett, erosionális völgy 

 és ez különösen Szilas és az Osztramoshegy között szembetűnő. Ma már a 

 folyó a völgyfenéken nem vés, hanem iszapok Partjain nagy kiterjedésű 

 mocsarak vannak náddal, sással benőve, vize zavaros iszapos és lomhán 

 mozog a csekély esésű mederben. Gyakori kiöntései alkalmával árterületének 

 jó nagy részét víz alá borítja. 



A diluvialis képződmények leírásánál kimutattam, hogy a Hernád 

 völgyének területünkre eső szakasza szintén erosionális völgy. A folyó a. 

 diluvíumban az enyiczkeíplateaun folyt és e magaslatról fokozatosan szállott- 

 alá mai árterületére. Mindezeket nem csupán az eddig felsorolt adatok, de- 

 a kassai mély fúrások is bizonyítják. 



Az 1895, évben egyszerre három artézi kutat fúrtak Kassán. Az I. sz. 

 kút Lepesch és FIAI sörgyárának udvarán van Kassa nyugati részén, a dilu- 

 vialis terrasz alján körülbelül 230 m tengerszín feletti magasságban. Neve- 

 zetessé lett a kut azon eruptio által, melyet 1895. év tavaszán a kitóduló 

 gázok okoztak. Iszapot, agyagdarabokat és ökölnyi kavicsokat ragadott fel 

 a kitóduló gáz 68 méter mélységből. A sörgyár épülete megrázkódott s abla- 



