244, szoKOLY PÁL : 



Az első Calasanti-telér a csapás irányában a «Bittsánszky» harántvágattól 

 15 m-nyire EK-nek, 25 m-nyire DNy-nak van feltárva; a pyrit szemecskék leg- 

 finomabb behiutése és impraegnálása a fedő és fekü kőzetbe is áthatol, közbeeső 

 számos mészpát-erecsek kíséretében ; az egész (40 m hosszra terjedő) feltárás 

 azonban csak igen gyenge arany tartalmú zúzérczet adott s így a további fejtést 

 beszüntették. 



A második Calasanti-telér 145 m-ben van feltárva a csapás irányában, még 

 pedig a fentnevezett harántvágattól ÉK-nek 25, DNy-nak 120 m-re. A vágat telér- 

 közetében tömöttebb quarzerek csak gyéren észlelhetők : az érdes finom quarz 

 szemek kevésbbé szilárd halmaza jellemzi a mellékkőzetet, mely gazdag a pyrit 

 finom és durva behintésében. A DNy-i 120 m feltárás az altáró felett 15-ik ésSOik 

 méterben hajtott belnékkel és a felső belnéből indított emelkével vau a fejtéshez 

 előkészítve. 



A telér déli részén az alapszínt és az első belne között hajtott főte pasztán, 

 továbbá az első belne feletti második emelkében a telér-kőzct, a törmelékes quarz 

 odvas üregei táján oly tömörüléseket mutat, melyekben több kilogrammnyi ter- 

 més arany-kőfészek is találtatott. 



Ugyanez áll a harmadik Calasanti-telér északkeleti vájvégéröl, melyben a 

 harántvágattól közel pár méterre E-nak, valamint e telér délnyugati vájvégében 

 is jelentékeny aranyos kőzetdarabok előfordultak. 



Utóbbi telér a harántvágattól úgy ÉK-nek mint DNy-nak 12 — 12, egészben 

 véve tehát 24 méterrre van feltárva a már említett altáró szintjén ; keleti dülése 

 változó, de átlagban 45°-ot képez. A fövágat táján, hol a termés arany-fészkek 

 előfordultak, a telér-kőzet mészpáterei mellett szürke tömött quarzerecsek lépnek 

 fel határosán s bennük a pyrit-impraegnatio túlnyomóan a finom quarzszemcsék 

 környezetét éri. 



Maga a zöldkö-trachyt finom telérerecsekkel átszőve, mállott félben levő 

 földpáttal, bő mészpát-közök mellett nem gazdag a pyrit behintésekben ; mállot- 

 tabb fekűjéhez a brecciaszerű quarz elég sziláid tömege járul ; ennek összefüggése 

 az észak-kelet felöl fellépő dacit közelgő regiójával valószínű. 



A második Calasanti-telér említett emelkéjében a telér anyaga odvas kilug- 

 zott quarz, szabad felületén gyérebb kristályokkal, az egész tömegen áthatoló 

 likacsos szövettel, kisebb-nagyobb üregekkel, de átmenve egész szilárd tömött 

 quarzba is, mely helyenként finom leveles és behintett szemű termés aranynyal jár. 



A legújabb megnyitások főkép a második Calasanti-teléren dús tartalomra 

 vezettek. E telér délnyugati vájvégéböl 1000 q érez tartalmazott aranyban az altáró 

 szintjén 1000, az első belnén 1300, a második belnén 500, ugyanitt az EK vájvég- 

 ben 450, a második emelkében 500, a harmadikban 340 grammot ; a harmadik 

 Calasanti-telér DNy vájvégéböl nyert 1000 q érez 900 g aranyat, 10 g ezüstöt, 

 az ÉK-i vájvégéböl kikerült érez pedig 250 g aranyat és 11 g ezüstöt adott. 



A felérek uralkodó ásványa a tömör quarz, melynél ifjabb képződmény a 

 calcit ; ezt pedig követik a pyrit kristályszemei. 



A termés arany előfordulása a tömött quarzhoz van kötve ; leggyakoribb a 

 finom behintés (sötétebb sárga), azután az apró finom lemezes és pettyes szövet 

 (világosabb sárga) s ezzel kapcsolatban a kristályalak ; leggyérebb pedig a huzal, 

 hajszál és ágas szövet. 



