VBRESVÍZ ARANYEREI. 245 



A csoportosult kristályok combinatiója cx^Ooo, 0., táblákká lapulva sze- 

 rint, szürkés fehér hézagos, sokszor bevagdalt quarzon pyrit és chalkopyrit által 

 kisérve, 13,05 tömöttséggel. 



Kristályos szemcsék többnyire hintve vannak a telér quarzba markasit és 

 sphalerit társaságában valamennyi telérelágazásban fémkénegek, koromérczek és 

 pyrargyrit kíséretében ; durvább behintés a vasrozsda és gálicztól áthatott üreges 

 quarznál gyakoribb. 



A quarztrachyt- zöldkő utólagos képződményei, a calcit és a kaolinosodás ércz- 

 csökkenésével járnak ; úgy a mészpát föllépte, valamint a kőzet túlmállása a fém- 

 kéneg arany- és ezüsttartalmát meddösiti. 



Az érkőzetek a mellékkőzettel szoros összenövést mutatnak, utóbbi színte- 

 lenitésével a kénegércz kimarad és végre az ezek oldalain az átmenet a quarz- 

 trachytba bekövetkezik. 



A termés arany mint kivirágzás és mint legfinomabb (mikroszkópos) behintés 

 a Il-ik Calaaanti-telérben (Nepomiik-telér keleti ága) jön elő gumós fészkekben, 

 melyek alapanyaga mészpátos quarztöltelék, az érczes része ellenben teljesen egy- 

 nemű a telér mellékközeté vei ; nemes ereosektől atelérkőzet egyáltalában szabad, 

 mig ellenben a fészkes gumók megtördelve a tömegen belül is mutatják az igen 

 finom behintést. 



Egy ily nemes kőzet, ha igen szegény, kgként 5, a dúsabb pedig 50 g 

 aranyat tartalmaz. Dúsabb tömör-arany behintés legnagyobb darabja 2 köbcenti- 

 méterre tehető. Az egész feltárás (120 m) gazdagabb közei három 10 — 15 m hosz- 

 Bzú telértájra terjedtek, 1 5 m magassággal a dülés irányában ; ezentúl a dús kö- 

 zök folytatását a további feltárás fogja kideríteni. 



A szabad arany egészen tömör előfordulása a chalcedonos vagy szarúköves 

 tömött — és nem szürke — quarz anyagához van kötve ; ilyenben a tömör ara- 

 nyat befoglaló quarz a szomszédos meddőtől, illetve a nem aranyos tömegtől két 

 szürke csíkkal, mint szegélyvonallal van elválasztva. Az előfordulás ezen nemét ta- 

 láljuk az átlag 2 m vastag nagyozehi-telér (Nepomuk-telér főága, ELI. Calasanti) 

 fekü oldalán, hol a meddő mellett a quarztöltelék dúsabb közei az aranyat ér- 

 menetekbe foglalják. A brecciaszerü quarz itt nem szerepel. 



A termés arany finom lemezes szövetű a sejtes, üreges lugzott quarz- 

 féleségekben, milyenek pl. brecciaszerü összefüggésben 2 — 3 m hosszú, 50 cm ma- 

 gas vénákat hordanak a Susanna-telér gazdagabb közeiben, melyekben különösen 

 a szarúköves quarz az, melyben az arany hosszúkás lemezekben található. 



A kristályos szemcsés behintés általában a szürke tömör quarzban észlelhető 

 markasit és sphalerit társaságában valamennyi telér elágazásban, fémkénegek, 

 koromércz és pyrargyrit kíséretében ; durvább behintés a vasrozsda és gálicztól 

 áthatott üreges quarznál gyakoribb. Jellemző, hogy a telérkőzet, ha kénegmentes, 

 arany tartalmú, azonban hol meg van a kénegércz, ott megszűnik az arany. 



A quarztartalmi'i zöldkőtrachyt utólagos képződményei, a calcit és a 

 kaolinosodás, érczcsökkenéssel járnak ; úgy a mészpát föllépte, valamint a közét 

 túlmállása a fémkénegek arany- és ezüst- tartalmát meddősíti; azonban a szabad- 

 arany előtűnik, ha az ér kőzetje belül szilárdabb ; így pl. eres kiágazások a 

 Il-ik Calasanti-telér fekűjében aranyosak, habár váladék lapjaik mállottak. 



