ISMERTETÉSEK. 249 



A mbin sokkal átbocsátóbb mint a spinell, gránát, rózsaszinű topas és 

 turmalin. 



A sapídr a basonló szinű cordierittől, turmalin- és cyanittól. 



A sárga saphir az aranysárga beryll-, citrin-, chrysoberylltöl, topas-, chry- 

 Bolith-, és zirkontól (hyacinth). 



A chrysohei-yll átbocsátóbb mint a splien, cbrysolitb, andalusit és zöld 

 fluorit. 



Még vastagabb drágaköveknél is biztosan használható e megkülönböztetés, 

 így pd. egy 15 mm vastag koriind még sokkal átbocsátóbb mint az ugyanolyan 

 vastag beryll, spineli, gránát, zirkon stb. ; hasonló a különbség a gyémánt és 

 korund közt. 



E módszerrel még az ásványok belsejében esetleg előforduló zárványokról 

 is tudomást szerezhetünk, a melyek különben kikerülték volna figyelmünket vagy 

 csak vékony csiszolatokban, vagy az ásvány széttörésekor tűntek volna sze- 

 münkbe. Dr. ZiMÁNTi Károly. 



Inosteanzbpf a. : A platina alakja az anyaközetben* 



A szerző vékony csiszolatokban tanulmányozta a platinának az Ural hegy- 

 ségből származó anyaközetét.** A platinaszemek chromitba és néha limonitba 

 vannak nőve, átmérőjük többször az .5 mm-t is eléri. A szemek alakja szabálytalan, 

 szögletes és felületükön öblös mélyedések vannak, a sarkoknál néha görbült nyúl- 

 ványokkal. A szemek többnyire egyenes sorokban vannak elrendezve. Az alluvio- 

 nokból származó platinszemeket megvizsgálván azt tapasztalta a szerző, hogy a 

 mechanikai hatás következtében csekély szétaprózást szenvedtek, mivel alakjuk 

 egészen megegyező az anyakőzetben levőkkel. A chromit homogénnek látszik ; 

 mikroszkóp alatt azonban láthatni, hogy szabálytalan szemekből van összetéve, a 

 melyek vagy közök nélkül, majd dolomittal vagy szerpentinnel kitöltött közökkel 

 illeszkednek egymáshoz. Feltűnő, hogy ez üregek alakja tökéletesen megegyező a 

 platinaszemekével, mintha ez utóbbiaknak negatív mintái lettek volna. Ezek után 

 szerző azt következteti, hogy a platina a chromit után annak üregeiben rakó- 

 dott le. Dr. ZiMÁNYi Károly. 



Pantocsek J. : A bacillariák vagyis kovamoszatok mint kőzetalkotók cs 

 korszakhatározók. (A magyar orvosok és természetvizsgálók 1892 augusz- 

 tus 22 — 2.5-ig Brassóban tartott XXVI. vándorgyűlésének történeti váz- 

 lata és munkálatai. 441—446. 1. Budapest, 181J3.) 



Pantocsek J. : Die Bacillarien als GesteiiisbilJiier und Altersbestimmer. 

 (Verbandlungen der im September 1894 in Wien tagenden Wanderver- 

 sammlung deutscher Naturforscher und Aerzte. p. 192 — 197. Wien 1895.) 



P. szerint a bacillaria-lerakodások eddig ismeretessé lett száma meghaladja 

 a 300at. Édes vizi vagy brakkvizi bacillariák alkotják a hegyi lisztet, ragadó 



* Compt. rend. 1894. CXVni. 264. 1. 

 ** V. ö. Földt. Közi. IS9.5. XXV. köt. 205. 1. 



