2ö0 ISMEETETÉSEK. 



palát, rhyolithokat, csiszoló palát, peliteket és kovaföldet; míg agyagos, ho- 

 mokos, meszes márgák, márgás mészkövek, tufás márgák, andesit-tufák, továbbá 

 de igen ritkán egészen tiszta czementkövek vagy ragadópalák a tengeri bacilláriák- 

 nak köszönik eredetüket. Ezen a harmadkorban keletkezett lerakodások igen sok 

 még ma is élő fajt zárnak magokban ; ez okból P. tévesnek mondja azt, hogy 

 a korszakba olyan lerakodásokat is vettek föl, melyek kizárólagosan csak olyan 

 fajokat, sőt nemeket tartalmaznak, melyek ma már nem élnek. Ilyenek az európai 

 Oroszországban a kusnitzki, charkowi, beklemiscovi, arcliangelski, kurejedovoi és 

 ananinoi legrégibb tengeri polycystina- és bacillariatufák ; a mollersek és cement- 

 kövek Mors, Silstrop, Thy mellett Jütlandban ; a barbadosi polycystinamárga, a 

 jeremiei polycyetakréta Haiti szigetén és Uj-Zélandon a quamarui és Jackson 

 Paddocki bacillaria-tufa. Ezen legrégibb kőzetek föjellege az, hogy bennök a most 

 fajokban leggazdagabb nemek (Nm'iculu, Pleurosigma, yitzschia, Synedra, 

 Raphoneis stb.) majdnem végkép hiányzanak ; ellenben jelenleg már kihalt 

 nemekben és fajokban feltűnően bővelkednek. Ilyen nemek a következők : Antíno- 

 dyctlon, Actinodixcus, Anthodisciis. Centrodiscus, V.entroponis, Ceratophora, 

 Choríodiscus, Cosmiodiscus, Eunotogramma, Grovea, Goniothccium, Heterodic- 

 tyon, Hultonia. Gyrodiscus, Heniiauhis, Jnnischkt, Kittonia, Lepidodhcus. Lyra- 

 dicus, Monopsia, Peponia, Pseudoriitillaria, Porodh<cus, Pseudoaulificus, l^eudo- 

 crataulus, Pseudostictodiscu><, Sceletonema, Sindetoneis, Stephanogonia, Stran- 

 guloncma, Thaumatonema, Trinaa'ia, Truanla, Tschestnovia, Van Heurekella, 

 Wittia. 



Az említett lerakodások e szerint nem tartozhatnak a harmadkorhoz ; p. o. 

 a magyarországi tengeri lerakodásoktól annyira különböznek, hogy ezeket recens 

 tengeri iszapnak kellene tekinteni. P. állítását még máskép is tudja megerősíteni. 

 így WiTT U. 0. szerint az archangelski és kurojedovoi csiszolópalában még jelen- 

 leg élö 3 faj fordulna elő ; a jeremiei polycysta krétában még 10 és a Fereucz- 

 József-föld diatomeái közt 27 olyan faj is volna, mely még ma is élne ezen föld 

 partján ; de egyszersmind fosszil állapotban a jütlandi és simbirski tengeri lera- 

 kodásokban is találtatott. Ha mind ezen adatok helyesek volnának, akkor, úgy 

 mondja P., e lerakodások mind föltétlenül harmadkorúak volnának ; de a mi az 

 ai'changelski fajokat illeti, nem tarthatja Coscinodiscus Imcatus-t azonosnak 

 Ehkenberg fajával, ez más és ivedig uj faj : (l. Witü Pánt. ; a többi élő fajok a 

 nyers anyag kikészítésénél igen könnyen bejuthattak a készítmények közé. A jere- 

 miei kőzetben talált fajok közül P. szerint lint a jóval fiatalabb nankavrii polycysta 

 márgában, de a nagy mélységű japáni tengerben is előfordul, mivel és saját érde- 

 kes leletével (Bulgária és Magyarország szarmatakorú lerakodásaiban igen elterje- 

 dett .S'í/)v>-eZío /ia/(i/íc/íií NoRii.-t a középtengerben is találta) P. maga a bacillariák 

 • hosszú életét" elismeri. 



A mi végre a Ferencz-József-föld á7 faját illeti, kétségbe vonja P. azt, hogy 

 azok az ottani partokon még élnének, hanem ó azt hiszi, hogy ott a fúróval a 

 tengerfenekén egy a jütlandi és simbirski lerakodásokkal megegyező lerakodásra 

 bukkantak. E véleményben megerősíti P.-t mindenekelőtt azon körülmény, hogy 

 ama il Grünow idézte faj kivétel nélkül a tropikus tenger lakója. Az említett 

 vidékek lerakodásainak kell, hogy a harmadkornál idősebbek és azt hiszi P., hogy 

 az oroszországiak és jütlandiak a silurba valók. Dr. Staub M. 



