IKODALOM. 251 



IRODALOM. 



(25.) A m. kir. Földtani Intézet évi jelentése '1892-ről. 285 lap, két könyo- 

 matú táblával. Budapest, 1893. 



Az igazgatósági és egyéb jelentéseken kívül a következő felvételi jelentése- 

 ket tartalmazza: 



A) Hegyvidéki országos felvételek. 



1. Dr. PosEviTz Tivadae: Kabola-Polijána vidéke. 



1 . Kristályos palák. A csillámpala, melynek szélessége a Koszó völgyében 

 még 5 km, a Seredni-rika völgyében már csak alig 1 km, a Kraina-rika völgyé- 

 ben végkép eltűnik. Fö csapásiránya itt is DK — ENy-i, dőlése változó. Petrogra- 

 phai jellegét illetőleg többnyire sok csillámot tartalmaz, de némelykor a quarz 

 szaporodik fel. A csillámpala közt mészkőszirtek is előfordulnak. Helyenként 

 chloritpala is van. 



2. Dijas. Dyas veres pala és quarzbreceia tölti ki többé-kevésbbé a kristályos 

 pala által alkotott öblöket. A Tisza völgyében Eabó mellett, a Koszó völgyében 

 Zahlenki-zwir mellett, a koszó-polanai és a kabola-polanai öbölben, továbbá a 

 Kraina-rika mentén fordul elő. 



3. Kréta. Krétakori lerakodások képezik a terület legnagyobb részét. A déli 

 kréta-vonidathan megemlítendő a laza homokkő és pala által alkotott koszó- 

 polanai öböl és a Kvasui völgy, a liol quarz-conglomerat képezi a krétát. A rétegek 

 főcsapásiránya ENy — DK-i. 



Borkút felett fekete, lemezes palák alkotják a krétát a Seredni és Kraina- 

 rika egyesülésénél pedig hieroglyphás szürke pala váltakozik mészpáteres, quarzi- 

 tos homokkővel. A mészpáterek üregeiben máramarosi gyémántok találtatnak. 



A déli krétavonulatban csakis az alsó kiéta fordul elő, melynek alsóbb réte- 

 geit conglomerat és conglomeratos homokkó'^alkotja, erre következnek a hierogly- 

 phás rétegek, végül a fekete, lemezes palák. 



A hatalmasan kifejlődött éjszaki kréta-vonúlat a csillámpala éjszaki határ- 

 vonúlatától a svidovicei havasok déli lejtőjéig terjed el. Csapása ENy — DK-i. 



4. Olígocaen. a) A déli vonulattal találkozunk a Szopurka és a vele párhu- 

 zamos Tioszag völgyében Apsicza községtől É-ra. Az alsó krétapala és az oligoeaen 

 palák közt nem könnyű batárt szabni. A Tioszag alsó szakaszában a felső oligo- 

 caenkorú homokkő fordul elő. 



b) Az éjszaki vonulat a hatalmas svidoviczei havasi lánczolatban van 

 képviselve, melyet meszes homokkő és kemény pala alkot. Ezek DNy-ra dőlnek. 



5. Mioracn (Mediterrán). Homokkőpadokkal váltakozó mediterrán kavics- 

 rétegek fordulnak elő az Apsa völgyében és az Apsicza patak mentén. Az Apsa 

 völgyében, hol a miocaen rétegek medenczét képeznek, a tufa is megjelenik. A medi- 

 terrán elterjedését mutatják a sós források is. 



G. Negyedkorú lerakodások. A Szopurka völgyében Kabola-Polana helység 



