252 lEODALOM. 



görgetegsíkon fekszik. A Koszó völgyében a Kvasni-patak völgye valóságos tör- 

 melékvölgy. 



7. Régi glecsernyomok. Valamint a Csernah órában, úgy a svidoveczei hava- 

 sokban is, annak úgy Éi, valamint D-i oldalán sok jelét látni a régi glecsereknek. 

 Ilyen jelek a völgyeknek lépcsőzetes szerkezete, minden lépesó'n a tengerszemek 

 maradványa és a hosszú kó'halmazok. Legjobban látni ezeket a Todiaska és Tro- 

 jaska havasok É-i oldalán lévő völgykatlanokban. A D-i oldalon lévők nem olyan 

 jellegzetesek. 



Használható ásványok és ásványvizek. Pliosporitot aknáztak 28 év előtt 

 Kabola-Polana mellett, hol csillámpalaterületen 700 m magasságban fordul elő, 

 10 cm vastag éjszaktól délfelé huzodó eret képezve. 



Vaspátot bányásztak 25 év előtt a Szopurka völgyében, hol helyenként 

 ólomfénylével együtt fészket alkot a csillámpalában. A Kraina-rika völgyében 

 kevés vaskovand mutatkozik ugyancsak csillámpalában. Dyas-quarzitot aknáztak a 

 Seredni-rikában a vasgyártáshoz. 



Vdsviz n. n. « borkút" van több helyütt a Koszó völgyében, továbbá a Szo- 

 purka völgyében és a Seredni-rika völgyében, liol három helyütt sóstartalmú vasas 

 forrás bu/og. 



2. Dr. SzoNTAGH Tamás: Geológiai tunúlmányok a biharmegyei 

 Királyerdő-hegység északnyugati részében. 



A Királyerdő nyugoti részének fözömét quarzos kötőszövetü quarz-conglo- 

 merátok, mészkövek és homokkövek alkotják, melyek a conglomerátok egy részé- 

 nek kivételével a kréta-yystemához tartoznak. A mészkövek feküjében meszes 

 márgapalák vannak, melyek összegyürött rétegei ÉNy — DK-i caapásúak. Ezeket 

 fogyatékos kövületeik alapján nagy valószínűséggel a neocom legfelső részéhez, 

 a barrémien emelet egyik színtájába sorolhatni. 



A márgapalákra sötét szürke gumós vagy homokos, a ganlt legalsó részébe, 

 az aptienbe tartozó, majd erre világosabb, helyenként lemezes kövületeket tar- 

 talmazó mészkő következik. Ezen mészkőben több barlang, továbbá számos dolina 

 és katlanszerfí völgyecske van. Tasádfőtől ÉK-re a gosau emeletbe tartozó, korallos 

 mészkő fordul elő, Ny-ra pedig kis kiterjedésű requienia-mészkő képez festői szikla- 

 csoportot. A gerinczek tetején szintén a kréta-systemába sorolt, finom szemű ho- 

 mokkövek és quarz-conglomerátok vannak, kövületek nélkül. 



Bukorvány, Sztrákos és Tasádfö határában felső mediterrán mészkő-con- 

 glomerat, homokos mészkő, lithothamininm-mészkő, homokkő, tufás márga, 

 márga és tajtköves trachyttufa fordul elő részben kövületekkel. 



A szarmata emelet homokos mészkő, homokkő, conglomerat és tufás réte- 

 gekből áll, de a parti faciesen kívül egy mélyebb, agyag- és márgás agyagból álló 

 üledéket is meg lehet különböztetni. Ezen, kövületeket is tartalmazó rétegek a 

 Magura-Cornuluj-Bulcz hegyet környezik. 



A pontú si emelethez tartozó, partmenti kövületes lerakodások, nevezetesen 

 homok, homokkő, agyag, márga, márgás agyag és mészkő conglomei'at alkotja a 

 Magura-Kornuluj-Bulcz hegy D-i, DNy-i és Ny-i oldalához simuló előhegyaég 

 hosszú völgyeit. 



