256 IRODALOM. 



a hegység kiemelkedésekor még más, a csapás irányában ható erőnek is kellett 

 működnie. 



Kristályos palák és szerpentin. A Baberszka-Csókán és annak Ny-i részén 

 elterülő csillámpala, gnájsz, amphibolpala és amphibol-gnájszból álló, a pala cso- 

 port felső (III) tagjához sorolható kristályos palák, továbbá a vele szoros kapcso- 

 latban lévő, még jobban elterjedt szerpentin és magnesit-féle mellékkőzete alkotja 

 az alaphegységet. 



Ahó-dijaskorú képződmények. Az alsó-dyaskorban hatalmas kitöréseknek 

 volt e vidék színhelye, melyeknek képződményei, és pedig leginkább porphyrok 

 (quarz, orthoklas, oligoklas, részben biotittal), alárendelten a terület DK-i végén 

 porphj'rit és melapbyr (plagioklas, augit, olivin, magnetittal), továbbá ezeknek 

 tufái, brecciái, oonglomeratjai képezik a terület nagy részét. Hasonlóan vannak 

 települve, ránczosodva, mint az üledékes kőzetek. A porphyr tömzsöket, kúpokat 

 vagy takarókat képez, néhol tiszta, üveges salakként tűnik fel. A Jeliseva völgyé- 

 ben a regenerált quarz-porphyrtufát, — Tietze <irétegezett rhyolithi!.-ját — fejtik 

 is. Az Izlás-sellőt minden valószínűség szerint, egészen a Tachtalia-velika és mala- 

 sellöket pedig legalább részben kovásodott porphyrtufák alkotják, míg a Vlasz- 

 sellö liaskorú quarz -homokkőből áll. 



Kisebb mennyiségben találkozunk palával, homokkővel, továbbá vasrozsdás 

 quarzittal is. A palás homokkőben és homokkőben egyes pontokon növénymarad- 

 ványokat találni, melyek alapján ezen rétegek mind a mélyebb alsó dyasba 

 sorolandók. 



Mesozoos lerakodások. A Has főtömegét homokkő, kis foltonként meszes kő- 

 zetek alkotják, melyeknek legalsó rétegei a porphyrtufára és brecciara települnek. 

 Erre árkosa- homokkövek, majd sötét szürke calciteres, doggernek vett brachio- 

 poda mészkő, mire szürke és vereses, szaruköves tithon mészkő, majd pedig vilá- 

 gos szürke, tömör neocom-mészkő következik. 



A Hasban szén is előfordvU és ezekkel összefüggésben növénymaradványok, 

 melyekből kiderül e rétegek kora. 



A Dojke-sellő szikláit tithon és neocom mészkő képezi. 



A legfiatalabb kópződméru/rk között mésztufa lerakodásokat több kis terü- 

 leten észlelni. Ezen kívül előfordul még löszféle, savval pezsgő, de recens csigákat 

 tartalmazó agyag. 



Építésre csaknem valamennyi kőzet alkalmas. 



6. Dr. ScHAFARziK Feeencz: Eibenthal-Ujbánya, Tiszovicza és Szvi- 

 iiijicza környékének geológiai viszonyairól. 



E terület alkotásában részt vesznek : 



I. Kristályos palák, metamoiph és eruptív közetek. 



1. A kristályos palák alsó és 2 felső csoportja. 



3. Gabbro. 



4. Szerpentin. 



5. Porphyrok és diabasok. 



