IBODALOM. 257 



II. Üledékes közetek. 



(j. Felső, vagy productiv carbon. 



7. Dyas. 



8. Lias-homokkövek és agyagpalák. 



9. Dogger mészkövek. 



10. Maim mészkövek. 



1 1. Neocom mészkövek és márgák. 



I i2. Mediterrán homok, agyag és mészkő. 



1 3. üiluvialis és 



14. alluvialis lerakodások. 



E hegység középponti részét a Golecz szerpentinjétől Ny-ra fekvő, amphibol 

 gnájsz, muscovit- és biotit-muscovit-gnájsz által alkotott kristályos palák als& 

 csoportja képezi, mely itt egy teknővéget alkotván, kb. 7V2 km-re szélesedik ki. 

 K felé a kristályos paláknak Jabloniczától jövő, zöld amphibol-gnájszok, ritkáb- 

 ban phyllitek által alkotott felffö csoportjával érintkezik. 



E két kristályos pala csoportot vagy 1 km széles E-ról D-re húzódó szerpen- 

 tin tömzs választja el egymástól, melynek alsó része két ági-a szakad. A Ny-i ág- 

 hoz egy sajátságos, barnapátszerü kőzet csatlakozik, melyben a kovasav 326,5<i/o, 

 szénsav 31,36o/o, magnesiumoxyd 21,8r)')/o, vasoxyd 6'82»/o, timföld 4,41 »/o-ot tesz 

 ki. Ezen kívül a szerpentin Plaviseviczánál kisebb betelepüléseket is alkot a kris- 

 tályos palák felső csoportjában. 



Padozott diallag-gahbro is előfordul, melyben quarz-szemek is vannak és 

 részben olivintartalmú, részben attól ment. Helyenként gnájsz-padokkal váltakozik 

 és nem eruptiv jellegű. A szerpentin is tartalmaz olivint és valószínű, hogy ezen 

 gabbro elváltozásából származik. 



Egyes pontokon porphyrok és díabas-szerű kőzetek törtek fel. Nagyobb terü- 

 letet foglal el az újbányái porphyrit, valamint a Kukojóva tömött felsitporphyritja,. 

 továbbá a Jucz-patak menti porphyrit. 



Az eibenthal-újbányai carbonmedencze. A gnájsz és szerpentin határán egy 

 kis, DNy — ÉK irányú, az alaphegységbe belé gyűrt productiv carbonmedencze, 

 van két teleppel a felület alatt, melyek egy U alakulag meghajtott telep két végé- 

 nek látszanak. Az anthracitszerű, igen jó minőségű szén egészen 92,200/0 carbont 

 tartalmaz, de szénpalával és szénvaskővel váltakozik sürfín. A szénpalában elő- 

 forduló növénymaradványokból kitűnik, hogy a felső carbonba tartoznak. 



A Kukujóva. A Kukojóva hegy tömege felsitporphyritböl áll, de körülte több 

 helyütt akadni palára és szénnyomokra, melyeknek kora a Ny-i szélen lévő elha- 

 gyott tárnában talált növénymaradványok alapján alsó dyasnak tartható. 



A felső Szirina-patak geológiai viszonyai. A gnájszra veres palából és veres 

 porphyr-conglomeratból álló dyas-verrucano és erre a hasrétegek complexusa 

 következik, melyek quarzit-homokkövekből és a középső Hasra jellemző, kövülete- 

 ket is tartalmazó fekete agyagpalából állanak. Ugy látszik, mintha ezen palák a 

 liasquarzitok hatalmas ránczteknőjébe volnának begyűrve. 



A Szirina-patak jobb partján alól tömött, csomós, feljebb szürke, crinoi- 

 deákat tartalmazó mészkő található, a mely felül veres szinübe megy átésbrachio- 



Földtani Közlöny. XXVI. köt. 1896. 17 



