IRODALOM. 263 



^. Hypersthen-aMgit-andesitek alkotják a Hargita főtömegét, különösen az 

 E-i vonulatban. Földpátja oligoklas, a mely némelykor andesin felé hajlik, gyé- 

 ren orthoklas. Az augit mennyisége csak ritkán közelíti meg a hypersthenét. Töm. 

 2,682. A hjrpersthen szaporodásával fogy a tömöttség, az augitéval emelkedik, 

 pedig az augit tömöttsége 3,28.3, a hypersthéne pedig .3,4—3,5. Esetleges elegyré- 

 szek az ampbibol, tridymit, olivin. Hypersthen idősebb, mint a plagioklas és 

 augit. 



3. Hpersthen-andesitek. Töm. 2,700. Nagy andesin, augit nincs, vagy csak 

 kevés. Kivételesen amphibol, olivin. Homoród-Keményfalva stb. 



4. Augit-hypersthen-andesitek. Földpátja nagyobbáva oligoklas felé hajló 

 andesin. Augit zónás szerkezetű is, hyperstben-amphibol alárendelt. Calcit, 

 hámatit és magnetit, mint mállási termék. Földpátja majd idősebb, majd fiata- 

 labb, augit mindig fiatalabb, mint a hypersthen. Töm. 2,720. A Hargita egész 

 vonulatában. 



5. Augit-andesitek. Földpátja andesin, ennél gyakran több az augit. 

 Hypersthen csak egyes közetekben, de sok másodlagos származású hypersthen 

 van, tridymit, hámatit, biotittal a málnási fürdő andesitjének repedéseiben. Ezen 

 kőzetben quarz, olivin is van. Ezen kívül Tusnádon és a Kelemen -hegységben 

 fordul elő. Töm. 2,757. 



IV. Olivintartalmú pyroxen-andesitek. 



A földpát andesin, sok nagy olivin, továbbá augit és kevés hypersthenneL 

 Töm. 2,825 — 2,837. Besztercze völgyében, a Maros völgyében, Topliczán, Salo- 

 máson. Dr. Szádeczky Gydla. 



(28.) Uhlig Victok : Bemerkungen ziir Gliedenmg karpathischer Bil- 

 dungen. Eine Entgegnung an Herrn C. M. Paul. (Jahrb. der k. k. geolo- 

 gischen Eeichsanstalt. Wien. 1894. Bd. XLIV. p. 183—232.) 



Polemiás irat, melyben szerző védelmezi a kárpáti képződményekről régeb- 

 ben nyilvánított nézeteit C. M. PAUL-nak «Über das Südwestende der Karpathen- 

 Sandsteinzone (Marsgebirge und Steinitzer Wald in Máhren)i)-*' czímü értekezé- 

 sében foglaltakkal szemben. Tagadja, hogy a déli szirtövben (Klippenzone) discor- 

 dantia volna a szirt jura és neocom kőzetei között, hogy a neocom köpenyegszerü- 

 leg körülveszi a szirteket és átmegy a homokos, palás szirttakaróba, mert úgy ta- 

 lálta, hogy a neocom szétválhatatlanúl csatlakozik a felső jurához, de élesen el van 

 választva a homokos, palás szirttakarótól, melyet Stur D.-vel felső krétakorúnak 

 tart. Kétségbe vonja a Paul által felemlített újlaki és ái-vai példák bizonyító erejét. 



A munka második felében a homokkövei foglalkozik, melyet Paul Bukovi- 

 nában és Galicziában alsó, közép és felső csoportra oszt. Az alsó csoporthoz tar- 

 toznak a sziléziai kiképződésü neocomon kívül a neocomnak vett Eopianka- vagy 

 Inoceramus-rétegek, a középsőbe a középső és felső kréta homokkövei, erre követ- 

 kezik a felső csoport homokköve és palája; Uhlig ellenben közép és részben felsö- 

 kréta homokköveket csak az igazi (sziléziai kiképződésü) neocommal összeftiggés- 



* Jahrbuch d. k. k. geol. Reichsanst. 1893. XLIII. köt. 199. 1. 



