ISMERTETÉSEK. 339 



levélszelvényei elszükült tövei ülnek a rhachison (C. grojecoisis Racib., 

 C. minor Racib.). 



Az eddig leírt Ctenis fajok elterjedése: 



Felső Teias : C. lunzensis Stur, C. angustior Stur. 

 Ehabt : C. fallax Nath. 



Alsó Tuea C. asplenioides Ettgsh. sp., (.'. huniiarica Staub. 



(Grojec)*: C. asplenioides Ettgsh. sp., C. Potockii iStue) Racib., C. densinervis 

 Eacib., C. remotinervis Kacib., (,'. cracoviensis Bacib., (.'. Zeiuiclineri Racib. 

 Középső Jura: C. falcata Lindl. et Hutt., C. orientális Heek. 



ISMERTETÉSEK. 



EGY KÖSZÉNNEMÜ TÜZELŐANYAG ELŐÁLLÍTÁSA 

 TŐZEGBŐL.** 



A tűzeguek lehetőleg előnyös értékesítése czéljából már sok fáradságos 

 kísérletet végeztek, ezen tüzelő anyag eddig azonban még sem nyerhetett nagyobb 

 gazdasági jelentőséget, minthogy csekély fűtőképességéhez viszonyított nagy 

 térfogata és tetemes hamutartalma szállítását nagyon megdrágítják. Most azon- 

 ban úgy látszik a tőzegre nézve is megjött azon idő, midőn a kőszénnel, a fával 

 és a többi vationalis tüzelő anyaggal nem csak liogy versenyre kelni, hanem ezen 

 tüzelő anyagokat még talán részben kiszorítani is képes lesz. Valamint a kőszén 

 és fa térfogatát és súlyát a termőhelyen kokszoláe és szenesítés által kisebbítet- 

 ték és ezen coneentratió által a szállítási költséget is csökkentették, úgy a tőzeg- 

 gel is végeztek kísérleteket, melyekkel először a tőzeg tetemes víztartalmát elvonni 

 és azután azt úgyszólván kokszolni törekedtek, mely fáradozások azonban sikeres 

 eredményre nem vezettek. De most egy csapással ezen probléma is meg lett 

 oldva, a mennyiben oly terméket állíthatnak elő, mely jeles tulajdonságainál 

 fogva magának a módszer feltalálójának várakozásait is nagyon fölülmulta. Az 

 eljárást, melynek gazdasági hordereje a német viszonyokra nézve még most át 

 sem tekinthető, Norvégiában Eusendahl találta fel, kinek hazájában tudvalevőleg 

 a legnagyobb tőzeglápok fordulnak elő. Ott keveset törődtek a tőzeggel, míg Skan- 

 dináviának kiapadhatlanoknak látszó erdei, mint kizárólagos tüzelő anyagok, elég 

 fát szolgáltattak. A mint azonban ezen nemzeti kincs esztelen erdőpusztítás folytán 

 az utolsó években gyorsan fogyott és a külföldnek kőszénért évenkint milliókat kel- 



* A grojeci tűzálló agyag flóráját Eaciborski idösbnek tartia a scarboroughi 

 oolith-floiánál, de fiatalabnak a steierdorfi lias-floránál. 



** Montanzeitung für Oesterreich-Uiigarn und der Balkaulünder. 1896. 

 Jalirg. III. 387. p. 



22* 



