340 ISMERTETÉ8ÍK. 



lett fizetni, — 1894-beii Norvégia maga 17 millió márkáért használt fel külföldi 

 kőszenet, — végre a tőzegnek is nagyobb figyelmet kényszerültek szentelni. Már 

 hosszú idővel ezelőtt egy An'gel nevű hölgy azzal foglalkozott, hogy a tőzeget 

 rationalisan carbonisalja, még pedig úgy, hogy azt körülbelül 10 órán át nyilt 

 retortában körülbelül 250° — 300°-ra hevítette. A gázok, gőzök és kátrányos 

 alkotórészek eltávozása után 50o/o szén maradt vissza. Az eljárás azonban igen 

 drága volt s bár nevezett hölgy egész vagyonát feláldozta az eszmének s fiírado- 

 zásaiban a svéd kormány is hathatósan támogatta, az eredmény mégis negativ 

 maradt. Az ügy azonban csak a Rosendahl megjavította módszerrel lépett tech- 

 nikailag kivihető stádiumba. Ezen RosENDAiiL-féle módszer egyszerííen abban áll, 

 hogy a tőzeg teljesen elzárt retortákban oly módon hevíttetik. hogy a nyers anya- 

 got először csapokkal ellátott vasedénybe teszik s lassankint 250° -ra felhevítik, 

 ha ezen hőmérsék eléretett, akkor az eddigelé nyitva levő csapok elzáratnak s a 

 hőmérséket 7 órán át 250°-on tartják. Ezáltal a kátrány és gázalakú termékek 

 a széntömegben maradnak, mely utóbbiból ezen eljárás szerint 80»/o kiadódik. 

 A christianiai egyetemen végzett elemzések szerint ezen termék (35o/o szenet, 

 Kjo/o o.^ygent, ü",o hydrogent, 3.1 "h vizet és — ami leginkább meglep — csak So/o 

 hamut tartalmazott. A nyers tőzegszén theoretikus ffltőképessége (j.500 hőegysé- 

 get (caloriát) eredményezett, a mi tehát a középszerű kőszénével majdnem 

 egyenlő. 1000 kiló tőzegszén körülbelül 7 márkán adatott el, míg ugyanazon 

 mennyiségű kőszén tudvalevőleg 16—20 márkába kerül; a tőzegszén előállítási 

 költsége tonnánként körülbelül .3 márkára rúg. 



A KRDPP-féle gyárakban végzett kísérletek szerint ezen tőzegszén a vasöntéshez 

 is igen alkalmas. A háztartásban való használhatóságát illetőleg Norvégiában 

 végzett beható kísérletek alapján kiderült, hogy egy középszerű szoba töltőkály- 

 hával való fűtéséhez +5° külső hőmérsék mellett 16 fillérnyi fűtő anyag 

 volt szükséges, míg a fűtés kőszénnel kétannyiba került. Ezen szemmel látható 

 kedvező eredmények után Norvégiában ezen találmány értékesítése czéljából 

 azonnal egy részvénytársaság alakult, a német szabadalmat oly társaságnak adták 

 el, mely az északnémet lápokat ezen értelemben kizsákmányolni szándékozik. 

 A mint ezen adatokból kitűnik, ezen anyagban a kőszénnek egyenlő rangú ellenfele 

 támadt — remélhetőleg szerencséjére azon tőzegvidékeknek, melyekről a termé- 

 szet különben igen mostohán gondoskodott, — mely új fűtő anyag most az elek- 

 tromos világítás folytán kiválóan fontossá vált szénkérdésnél becsben még csak 

 növekedhetik. Tj- J- 



