raon.uxiM. 341 



IRODALOM. 



(39.) Feanzenau Ágoston: A hunyadmegyei Kis- Almás néhány ásványa 

 kristálytani tekintetben. (Budapest, 1894, 8", 1 — 18.) 



Az 1888-ik év egyik elöfodulásából a nevezett termőhely ásványaiból szerző 

 a következőket vizsgálta meg üalenit, sphaleiit, pyrit, chalcopyrit, pyrargyrit, 

 quarz, baryt, calcit, dolomit és siderit. A gcden.it többé-kevésbbé gömbölyödött 

 kristályokban: {100| . [011) . [lllj terem. Az áttetsző, mézsárga színű spha- 

 lerit egy 5 mm nagy kristályán a következő formákat lehetett meghatározni, 

 ú. m.:a (100), d{110l, ox {lllj, w x (10 . 10 . 1 ;, px (221}, n x {223}, 

 m X ( 1 13} és 1 X Jri5} ; köziüök w [10 . 10 . 1} a sphaleriton új forma. A kris- 

 lyok termete dodekaéderes. 



obs. calc. 



m : w=(113) 

 o : w = (ni) 

 p : w = (221) 



(lü. lü. 1) = 60°42' 60° 43' 

 (10.10. 1) = 31«' W 31° 13' 

 (10 . 10. 1)= 15° 24' 1.5° 26' 



Becke ismeretes vizsgálataira támaszkodva szerző azt véU, hogy az elsorolt 

 feles formák negatívoknak tekintendők. A pyrit formái voltak: a (100} , 

 h 7t {410}, f TT [310; és e ;r (210); legnagyobb: {210}. A h és f lapjai a 

 koczka-lapokkal váltakozva ismétlödnek. Egy sphenoidos ihalcopyrit kris- 

 tályt Sadebeck nyomán úgy tekintve, hogy a fénylő lapok negatívok, a rosto- 

 sak ellenben positivok, a következő formák határolták: c [001}, g (203}, 

 e{lOi;,T [60.5}, C [907;, X (704}, z {201}, m [110}, px (111|, p' x (111), 

 közülök T, ' és yf új formák. 



obs. calc. 



c : r = (001) : (605) = 49° 36' 49° 47' 



e : ,r = (001) : (907) = 52° 1' 51° 43' 



c :/ = (001) : (704) = 60° 4' 59° 53' 



A számolt értékek Haidinger elemeiből folynak és szerző a számolt érté- 

 teknek még egy hosszú sorozatát is közli. A pyrargyritböl egy telér darabon 

 baryt társaságában egy tökéletlen kicsiny kristály termett, de ez ásvány vasko- 

 san behintve is található. A qiiarz formái voltakegy ízben: b (lOlO}, r (1011[, 

 z[01Jl}, máskor pedig: b (10T0},r (lOTl J , m (3031}, 1 [0221}, és x [41 . 

 1.42.37). A liai-yt wolnyn termettel, víztiszta kristályokban volt meg: 

 a {100}, b {010), c {001}, m (110). X {210}, x (130}," o (011), d (102), 

 u {101} és z{lll} formákkal. Legnagyobbak aránylagosan a [001) és (110} 

 lapjai. A calcit érdes skalenoéderekben termett, valóezíntíen {2131}, a dolomitot 

 víztiszta rhomboéderekben, (lOTl) : (Tl01)=73° 14' obs. és végre a sideritct 

 sárgás, lencseforma kristályokban figyelte meg. Dr. Schmidt Sándor. 



