342 IRODAiOM. 



(40.) ScHüLLEE Alajos : Adalék az arzén kéiwegi/ületeinek ismeretéhez. 

 (Math. és term. tud. Értesítő, 1894, XII. 255—261.) 



1. Tetraarsentrisulfid. Ezen iij arsensulfid az As* Ss formulának felel meg, 

 mely 75,76o/o arzént és 24-,24-o/u ként kíváu ; addig tehát, míg molekulasúlya 

 meg nincs határozva, tetraarsentrisulfidnak mondható. Előállítása (1. c. p. 77 — 79) 

 realgar, As2 Ss, és fölös mennyiségű arzénpor összeolvasztásával történt ; mintán 

 a terméket felaprózta, a légüres térben sublimálás alá került, vagy pedig szén- 

 kéneggel tisztította szerző. Számos kísérlet ntán sikerült az új testet mint állaudó 

 vegyületet előállítani, mely közönséges hőmérsékletben sárga, narancsba hajló 

 színű, magasabb hőfokban sötétebb narancsszínű. Sűrűsége l'J°C vízre vonatkoz- 

 tatva 3,üU. Kristályozott és kristályai Krenner József Sándor szerint rhombos 

 rendszerbeliek. Ez az anyag úgy látszik kétféle módosulatban van meg, az egyik 

 labilisabb s a másik állandóbb. 



2. Hexaarscnmonosidfid. Az As4 Ss termelésekor szerző gyakran tapasz- 

 alta, hogy sublimáláskor a fölös mennyiségű arzénen kívül még barna pelyliek 

 is maradtak vissza. Sikerült ez állományt az elemzéshez megkívántató meny- 

 nyiségben előállítani úgy, hogy As4 S.i megolvasztatván, szerző ugyanazon 

 térben arzént párologtatott el. Az Asi Ss magába vette az arzéngőzt, miközben 

 megfeketedett és egy mindinkább nehezebben olvadó tömeggé változott át. Tisz- 

 títás és vegyi elemzés után szerző azt következteti, hogy a szóban forgó barna 

 anyag igen valószínűen az arzénnek egy új kénvegyülete, melynek összetétele az 

 As6 S formulának felel meg. Mindamellett, a molekulasúly meghatározásának 

 hiányától eltekintve, ezen formula még nem tekinthető oly biztosan megállapí- 

 tottnak, mint az As4 Ss képlete. Ezen vizsgálatok közben szerző még oly tüne- 

 teki-e is bukkant, melyek talán még egy további új vegyületre utalnak. 



3. Adatok a rcalgárról és az auripigmentről. A realgár légüres térben már 

 az olvadás előtt tetemesen párolog s a sublimálás közben szép kristályokban 

 rakódik le, melyeknek hosszasága nem ritkán a 10 mm-t is meghaladja. A leve- 

 gőnek lasn'i betódulása közben a termék felületén melegedés közben oxydálódik. 

 Az auripigment jóval kevésbbé illékony, mint a realgár, feltűnő jiárolgás csak az 

 olvadás után következik be, a mikor a destillálás esete forog fenn. Az üvegcső 

 felületét e közben sárga, üvegnemfi réteg vonja be, mely a leghidegebb részekig 

 elterjed és a vékonyabb részeken színeket játszik. E/ a színjátszás igen jellemző, 

 mert az arzén többi kénvegyületeinél (AsuS, A84 Ss, A'-j S2) nem tapasztalható. 

 Szerző vizsgálatai szerint a realgárból a levegő s a fény behatása közben az Asj Ss 

 és As2 0.1 vegyületeken kívül még As4 S.i is keletkezik. Oldhatóság tekintetében 

 még nagyobb a különbség a realgár s az auripigment között, mert míg a realgár 

 szénkénegben és benzolban, különösen magasabb hőfokban kevéssé oldható, addig 

 az aurijiigment még I.'i0°-nál sem adja az oldhatóságnak jelét. 



Dr. ScHMiDT Sándor. 



