IRODALOM. 345 



pótban vörösbe játszó szürkés fehér színű pyrrbotin nem egészen tiszta, hanem 

 valószínűleg egy sihkatot is tartalmaz. Szerző elemzése nyomán az összetétele 



obs. átszámolva cale. FeuSia 



Pe 57,78 Ü2,04 61,60 



S 35,34. 3,8U8 38,40 



Cu nyomok — — 



Oldhatlan 7, 20 — — 



1 00,32 »/o 100,12",. 100,00o/o 

 Fajsúlya: 4,497, középértékben. Dr. Schmidt Sándou. 



(44.) Peck F. B. : Beitragzur krystallographiíschen Keiintniss desBonrnonit 

 iiebst einem Anhange : Wíirmeleitmig iles Antimonif mid Bournnoit. 

 (Zeitschr. für Krystail uud Min. 189G. XXVII. p. i'99.) 



A különféle vöröaeziistérczek Mieiís H. A. > újabb vizsgáin tai szerint isodi- 

 morphok ; a xanthokon és p_yrostilpnit (Feuerblende) egyhajlásúak és egymással 

 isomorphok, az elsőnek chemiai összetétele megegyezik a proiistitéval, míg ez 

 utóbbié a pyrargyritéval. 



Chemiai összetétele szerint a bournonit szintén egy normál sulfantimon- 

 savas só, mint a pyrostilpnit. de az Ag helyett Pb-t és Cu-t tartalmaz. 



Ha a prostilpnit ferde átlóját félakkorának vesszük, a bournonitnál pedig 

 más tengelyállást fogadunk el, t. i. hogy az eddigi c (001 ) lapot a (lOO)-nak, b (010) 

 lapot pedig c (001 )-nek vesszük, vagyis a tengelyeket úgy változtatjuk, hogy 

 á-ból lesz b, b-böl c, és c-ből á, akkor a két ásvány tengelyaránya közt még 

 nagyobb a hasonlóság : 



pyrostilpnit a : h : c = 0,9732 : 1 : 1,0973 f) = 90° 

 bournonit á : b : c = 0,9561 : 1 : 1,0662. 



E chemiai és kristálytani hasonlóság folytán lehetséges, hogy a bournonit 

 szintén egyhajlású; szerző e kérdés tisztázását tűzte ki feladatául, a miért is 

 különböző lelethelyekről nagyobb számú kristályokat, a melyek közt offen- 

 bányaiak, nagyágiak és kapnikiak is voltak, gondos méréseknek vetett alá. 



Ha a bournonit tényleg egyhajlású, akkor c(OOl) és b(OlO) rhombos vég- 

 lapok hajlása a 90°-tól eltérne és az n(Oll) brachydoma már most mint positiv 

 és negatív orthodomauál az n : b és n' : b' hajlások nem volnának egyenlők. Jól 

 tükröző kristályokon e két szögérték 0° 1' — 0° 15' közt differált, hasonlóképen a 

 számított szögértéknél majd az egyik, majd a másik szög nagyobb. Nem különben, 

 ha c (001) rhombos véglapot is, mint az egyhajlású rendszer egyedüli symmetria 

 síkját fogjuk fel, sem a szögértékek, sem pedig a lapok eloszlása nem bizonyít 



Zeitschr. für Krystail. nnil Min. 1S94. XXII. 433—462. 



