IBODALOM. 349 



A barlangot már régóta látogatják a környékbeli szem-, fül-, orrbetegek, 

 köszvényesek, csúzosok, sőt bőrbetegek is, ott gyógyulást keresve. 



Egy széndioxyd-sürítő gyárban ugyan értékesítik a széndioxydot, hanem 

 szerző szerint csak akkor volna kedvezőbben kihasználható, ha széndioxyddal egy 

 gázfürdöt is ellátnának. Loczka József. 



(46.) Grittner Albert : Szciielemzések, különös tekintettel a magijarorazági 

 szenekre. (Budapest, 1895. p. 1 — 3. A kir. m. természettud. társulat 

 kiadása.) 



Szerző e munkában 86 lelethelyről, ezeknek körülbelül Vs-része nem magyar, 

 211 szénvizsgálat eredményét közli. Mind oly szenek ezek, melyeket a m. kir. 

 államvasutak használtak, vagy most is használnak. Ezen széaelemzések nagy- 

 értékűek azért, mert legalább egy, a legtöbb esetben több kocsirakományból vett 

 középpróbára vonatkoznak s így az illető szenek minőségéről, értékéről és hasz- 

 nálhatóságáról sokkal világosabb képet nyújtanak, mint azon elemzések, melye- 

 ket magánfelek küldötte szénmintákon végeztek. 



A munkában a szenek különféleségei, chemiai ösBzetételök, sajátságaik, 

 valamint elmállásuk és kigyúlásuk okai részletesen s világosan vannak leirva s 

 ezen részt a laikus is sok haszonnal olvashatja. 



A fíítőképesség meghatározására vonatkozó módszerek tisztán tudományos 

 alapon s kritikailag vannak tárgyalva. A tüzelő anyag hatásfokának kiszámítására 

 vonatkozó eljárások mathematikailag vannak kifejtve. Az utolsó fejezetben szerző 

 a szenek elemzésénél követett eljárást leirja. 



Végül egy táblázatban az elemzések vannak összeállítva, a másik táblázat- 

 ban pedig az elemzett szenek kalorikus értékei vaunak a módosított Giushof- 

 féle képlet szerint kiszámítva. Loczka József. 



(47.) Gáspár János : Milyen vizet iszunk Temesvárott ? (Természettudományi 

 Füzetek. 1894. XVIlí. köt. 1—13 1.) 



Szerző már hosszabb ideig foglalkozik Temesvár kútvizeinek vizsgálatával, 

 ebbeli tanulmányait már egy ízben közzé is tette,*^ melyből kitűnik, hogy az al- 

 földi városok közül Temesvárnak van a legrosszabb vize. 



S miután Temesvár szennyezett feltalajában jó ivó vizet kapni nem lehet, 

 azért 1891-ben Brandt plébános úr, a belvárosi plébánia udvarán egy mély kutat 

 fúratott, hogy a mélyebb talajrétegekből felhozassék a víz; a fúrás némi sikerrel 

 járván, azóta Temesvárt 51 ilyen kút van. Szerző néhány ily kútnak a vizét meg- 

 vizsgálta s elemzési adatai szerint e kutak vize határozottan jobbnak nevezhető 

 mint a feltalaju kutak vize, de még sem felel meg tökéletesen a jó ivóvíz kívá- 

 nalmainak; mert sem oxygent,sem szabad szénsavat nem tartalmaz, mi ízét jelen- 

 tékenyen befolyásolja, van benne még jelentékeny szerves anyag, gipsz és szóda- 

 tartalom, mi lúgos hatásúvá teszi. Ily sajátságokkal biró vízben a belejutott kóros 



* Földtani Közlöny. 1893. XIII. XXIH. 130. 1. 



