TÁRSULATI ÜGYEK. 353 



TÁRSULATI ÜGYEK. 



V. SZAKÜLÉS 1896. NOVEMBER HÓ 4-ÉN. 



Elnök : BüCKH János. 



Az elnök megnyitván az ülést, üdvözli a nyári szünetek után egybegyűlt 

 szakülést, mire dr. L. Lóczy Lajos v. tag a társulat elnökét a vaskorona-renddel 

 való kitüntetéséhez üdvözli ; dr. Staub Móricz e. titkár pedig az összes, a nyár 

 folyamán kitűntetett tagokat üdvözli, de első sorban dr. S. Semsey ANDoR-t, ki a 

 király és a hazai egyetemek részéről magas kitüntetésben részesült. 



A titkár jelenti továbbá, hogy a nyár folyamán elhunytak : 



Dadbrbe a., a geológia tanára Parisban ; 



Prestwich J., egyetemi tanár Oxfordban ; 



Beyrich E., egyetemi tanár Berlinben ; mindhárman a társulat tiszteletbeli 

 tagjai és végre: 



dr. Ghyczy Géza, a budapesti kereskedelmi akadémia igazgatója, társ. 

 rend. tag. 



Az e. titkár jelenti, hogy királdi Herz Zsigmond, a magy. ált. köszénbánya 

 részv.-társaság vezérigazgatója az örökítő tagok sorába lépett. 



Eendes tagságra ajánltatik Kullnkh Pál, a muszávi aranybányák igaz- 

 gatója, dr. Krenner J. Sándor alelnök által. 



Előadások : 



1. Dr. SzoNTAGH Tamás : «A xepsi-szeyitgyörgy-gybnesi vasútvonal geológiai 

 viszony airólo értekezik. Előadó a 112 km hosszú vasútvonalat .1 nyomjelzés alkal- 

 mával bejárta és geologiailag felvette. Az alsó szakasz az Ult mentén Málnásii; 

 alluviál területen húzódik, azon túl a jobb parton az audesit hegység oldalán 

 Tusnádig. Innen sok nehézség volt a folyó bal partján levő tőzeg-területekkel. 

 Tusnád-Újfalutól Csik-Szerdáig kavicsosa térszín, de még itt is vannak tőzeges terü- 

 letek. E tájon kezd a vonal emelkedni a Keleti-Kárpátok andesites oldalaira és 

 eléri a csillámpala övét. A G-2 m magas és 204 m Iiosszú karakói áthidalásnál a 

 Rákospatak völgyénél a gnájszokba ér, s ezentúl egy szürke, valószínűleg jnramész- 

 kőbe és erősen gyűrődött márga- palákba. Gyímes közelében már homokkövek vál- 

 takoznak calciteres mészkövekkel. Az építéshez a kitűnő andesiteket és homok- 

 köveket használták, de a Hargita hegységből is hoztak anyagot. A czement köté- 

 séhez a gránit és gnájsz-darát használták. 



2. Melczer Gusztáv: nUj hm-yt előfordulást* ismertetett Dobsináról : az 

 előadó főképen a kristály -geometriai viszonyokra volt tekintettel. A vaspáton ülő 

 kristályok habitus tekintetében egészen eltérők az eddig ismeretes magyarhoni 



Földtani Közlöny XXVI. köt. 1896. 23 



