A „I^öldtam Közlöny" havi foíyóiraf Maffjarország földfam, 

 ásványtani és ó'sléttytani megisnierteléséi'e s a földtani ismeretek 

 terjesztésére. Megjelenik /tavon ként két vagy /tárom nyolczadréti 

 ívnyi tartalommal. j1 tnagyar/ioni földtani társulat ?'endes tagjai 

 5 fri évi díj fejében kapják. £!löfizetési ára egész évre 5 frt. 



A közlemények tartalmáért és alakjáért egyedül a szerzők felelősök. 



Figyelmeztetés az alapszabály oh 18-ik §-ára: 



*A tagsági dij minden év első negyedében pzetendő. Ha valamely tag évi diját az 

 első negyedben be nem fizette, a társulat az illeíö összeget a legrövidebb postai 

 közvetítés utján szedi be, a mely esetben a postai költséget a hátralékos tag fizeti. » 



A JELEN FÜZET TARTALMA. 



Lnp 



Dr. Szídeczet Lajos: Cölestin Gebei El-Ahmarról Egyiptomban.. ... ._. ... 113 



Dr. Félix János : Westfáliai carbonnövények belső szerkezetire vonatkozó vizs- 

 gálatok. ... ... ... ... _. ... ... ... ... ... ... ... ... 117 



Dr. HoLXÓs LÁSZLÓ: A kecskeméti kijtftirások alkalmával kikerült lignit. 1.30 



Irodalom. 



(6.) Halaváts Gy. : Az alföld Duna és Tisza közötti részének földtani viszonyai. — 

 (7.) Horváth Z. : A viz munkája a Kis-Kárpátok keleti oldalán. — (8.) Téglás G.: 

 A rómaiak bányászati technikája az erdélyi Érczhegység leletei szerint. — 

 (9.) Die Goldwíischereien Siebenbürgens. — (10.) Munkácsi B. : Magyar fém- 

 nevek őstörténeti vallomásai. — (11.) Tellyesniczky K. : A jégbarlangok 

 keletkezéséről. — (12.) Hanusz 1.: Hazai javasvizeink történetéből. — 

 (13.) Eehmann a. : Eine Moránenlandschaft in der Hohen-Tátra und andere 

 Gletscherspuren dieses Gebirges. — (14 — 1.5.) Jelentés a « Balaton-Bizottsága 

 1892. és 1893. évi munkálkodásáról, a) Lóczy L. : A Balaton geológiai 

 történetéről és jelenlegi geológiai jelentőségéről. — bj Cholnoky J. : Jelentés 

 a balatoni önműködő vizjelző készülékek eredményéről. A tihanyi mérésről. 

 A Balaton szineiröl. — (16.) Téglás G. : Az erdélyi Érczhegység délkeleti 

 mészkövében folytatott barlangkutatásaim helyrajzi őatörténelmi eredményei. — 

 (17.) Bbrwerth F.: Die beiden Detunaten. — (18.) Grissinoer K. : Studien 

 zur pbyaischen Geographie der Tatra-Gruppe. — (19.) Schm^)! S. : Ásvány- 

 tani közlemények. — (20.) Schmidt S. : Adatok a pyroxen-csoport egyes 

 ásványainak pontosabb ismeretéhez. — (21.) Höfee H. : Mineralogische Be- 

 obachtuDgen (III). Corrosionserscheinungen an Kalkspathkrystallen von 

 Steierdorf. — (22.) Miers H. A.: Orpiment. — (23.) Pjatnitzky P.: Ueber 

 Eüthspiessglanzerz. — (24.) Scherer A.: Studien am Arsenkies ... 132 



T&rsnlati ügyek. 



III. Szakiilés 1896 dprilis hó 1-én: 1. Dr. Ilosvay Lajos: Új adat a budai 

 keserűvizek alkotásához. — 2. Treitz Péter: Talajtérképek. — 3. Dr. Hollós 



