ö 1>! IFJ. liOCZY LAJOS 



Valjevónál a Gra dac- völgyében lemezes mészkövek lépnek fel. Tovább- 

 délre nagy vastagságban tömött fehér CZaáocoropsí sokat tartalmazó mész- 

 kövek települnek, melyek valószínűleg a középső és felső triászt képviselik^ 

 E dolinás karsztjellegű vidék, melyen Kosjericiből Valjevóra menet csupán 

 átkocsiztam, még további kutatásra vár. 



Jóval karakterisztikusabb a Loznica felett levő Crni vrch változatos 

 tri sza. Itt Koviljacsa és Trbusnica között a törésvonal mentén a következd- 

 rétegsorozatot állapítottam meg. 



Alul: 1. Vörös és barnás homokkövek. 1 ^^ , , 



o u 1 i i- "^^ ' 1 " Permokarbon. 



2. Fekete tomott meszko J 



3. Gasztropodás oolit ] ,, , , • .. 



. -tr- •• j. • ^'^ i -'^Iso werfeni rétegek. 



4. voros werfeni palák J 



5. Sárga, tipusos werfeni palák és meszek 1 Felső werfeni. 

 gazdag faunával (valjevói fácies) j rétegek. 



6. Szürke dolomit Ladini 



7. Lemezes mészkő palákkal váltakozva és 



8. Szürke dolomit [ kar ni 



9. Tűzkő ves vöröses mészkő (tridentinus mészkő) emelet. 



Hasonló rétegsort tapasztaltam Válj evótól északra a Eabas völgy mentém 

 Kozlicsics vidékén. A juraképződmények túlnyomó részben hiányzanak a 

 Szávadepressziót határoló szerb neogén hegységekben. Igen sok jel arra 

 mutat, hogy a nagyszabású szerpentinkitörések a jura időszakra esnek.- 

 A szerpentin alkotja a Bukovina hegység legmagasabb, csaknem 1000 m 

 magas csúcsait. A Ljubovija felett, a Medvedniktől kezdve kelet felé hú- 

 zódik a szerpentin-masszívum, mindenütt a legmagasabb gerincet képezve- 

 Górni Milanovac és Csacsak felé. 



A Belgrádi hegység felépítésében ugyancsak fellép a szerpentin,, 

 ahol az Avala-hegység legidősebb magvát képezi. A avalai szerpentinek 

 kora ugyancsak problematikus, annyi bizonyos, hogy a krétánál jóval' 

 idősebb, mivel az utóbbi transzgredál felette. A belgrádi hegységben, 

 valamint szám< s nyugatszerbiai szerpentin-előfordulásban, több esetben 

 volt alkalmam 1 -2 cm vastag aszbeszttellérre akadni. Melegen ajánlom 

 az érdeklődő köröknek e mostani időkben oly fontos bányatermékre kuta- 

 tásokat eszközölni ; nem tartom ugyanis kizártnak, hogy némely helyütt 

 sikerülni fog kiaknázásra érdemes aszbeszttelepet találni. Az avalahegyi 

 ólombányáktól délre, az országút menti feltárásokban a szerpentin közvetlen 

 fedőjében veres és kékes márgákat figyeltem meg, melyekben a kelet- 

 boszniai Vardiste vidt'ki ú. n. tuf fit képződményre ismertem. E képződ- 

 mény egyéb szerbiai és boszniai előfordulása nyomán Katzer szerint a 

 legfelső jurának, azaz tithonnak felel meg. A tuffit eme kormegállapítása 

 mindamellett még erősen problematikus. 



