12 K IFJ. LÓCZY LAJOS 



A lajtamészkő is nagy vastagságban van kiképződve. Az épülőfelbeit 

 maradt új skupstina mögötti Tas ]\faidan nevű nagy kőbányában jó] fel 

 van tárva. Tenus-, Lucina-, Caráiía-lenyomatot és tömérdek LitJiotamnium 

 ramosíssimum EEUSs'-ot észleltem e helyütt. 



A s:ai mai a-üled ékek ugyancsak vastag kifejlődésben telepszenek 

 Ostrnzpnica ts Sremcica között a krétaképződményeki'e. Az ostruz'^nicai 

 nu'szkőbányából gazdag faunát gyűjtöttem, amelyet dr. Schréter 

 Zoltán úr volt szíves meghatározni. A fauna a következő fajokból áll: Ser- 

 fula sp., Modiola sp., Cardium sp., Potamides (Pirenella) disjunctus Sow., 

 Buccinum (Dorsanum) dwplicatuni Sow., Hidrohia sp. 



Belgrádtól nyugatra (Jrekaricánál a Banovo-hegy északnyugati 

 oldalán Modiola Volhynica Eichw., Cerithium (Vulgocenthiwni) rubigi- 

 nosuni Eichw., Trochus cf. yictiLS Eichw. kövületeket gyűjtöttem. 



Míg a Belgrádi hegység peremén a szarmata-rétegek többé-kevésbé 

 diszlokálódtak, addig a hegység belsejében szintesen transzgi-edálnak a 

 krétaképződményeken . 



A mediterrán- ós szarmata-rétegek a legtöbb 

 valószínűség szerint a valjevói, kamenicai és 

 zavjakai medencékben sem hiányoznak, sőt a Jadar 

 és Obnica folyók mentén gyakori fehér homokos 

 bekérgező mészkövek arra mutatnak, hogy erre- 

 felé aloznicai és valjevói mediterrán öblök huza- 

 mosabb ideig összeköttetésben állottak. 



Koviljacsa és Loznica között északfelől öbölszerűen mélyen beéke- 

 lődnek a mediterrán-képződmények dél felé. 



Közvetlen a Loznica felett fekvő kőbányában feltárt homokos mész- 

 kőből elég gazdag faunát gyűjtöttem, amelyet ugyancsak Schréter 

 Zoltán volt szíves meghatározni. A fauna a következő*: Glycymeris Me- 

 nardi Desh., Cardium turonicum May., Venus multilamella Lam., Ostrea 

 lamellosa Brocc, Tapes veiula Bast., Ariomia ephippium L., Peden sp., 

 Cardium (Ríngicardium) liians Brogc, Alveolina meló d'Orb., Heterostegina 

 costata d'Orb. Loznicától keletre a Stira-völgy, valamint a zavlakai 

 országút mentén is többhelyütt észleltem a triászképződménye kre transz- 

 gredáló mediterránmészkövet és homokkövet. 



A Loznicától keletre eső Zaranja-völgyben fellépő mediterránmész- 

 kőben Cardium turonicum May., a Zvornik és Koviljaca közt fellépő szürke 

 slírből pedig Corhula Aginagibha Ol. került elő. 



A pontusi édesvízi tenger jóllehet főleg a Pocerina és Posavina domb- 

 vidékre szorítkozott, az idősebb partszegély 200 m magasságot meghaladó 

 részeit is elöntötte.' 



A Belgrádi hegység szélein, magában Belgrád városában is, Zsujo vios 

 tanár kövületek alapján kimutatta a pontusi képződményeket. 



