NYüGATÖZERBIA OEOIiüOIAI VISZONYAIRÓL. 13 



j) I) i l U V i U 111. 



Míg az alacsonyabb partszegély északi részein a lösz több helyütt 

 •előfordul, addig délfelé a hegységek belsejében azt vörös és sárga vasborsós 

 agyag, terra rossza és a kristályospalák barnaszínű, uiálladéka váltja fel. 

 Ezen képződményekkel majd csak az agrogeológiai vizsgálat után fogok bő- 

 vebben foglalkozni. 



Kutatásaim alapján az a nézetem alakult ki, hogy az Észak- 

 nyugat szerbiai paleozoikus és mezozoikus hegy- 

 csoport valamikor összefüggő nagy kiterjedésű 

 röghegység maradéka, amely nem a Dinaridák 

 tartozéka, mint azt általában képzelték. A permo- 

 karbon triász- és krétaképződmények inkább a 

 karniai, keletalpesi kifejlődéssel mutatnak szo- 

 rosabb rokonságot, amint azt a kőzetkifejlődés 

 ós a fauna után megállapíthattam. Igen sok jel 

 arra mutat, hogy a Kelet— alpesi láncok Horvát- 

 országon, Bosznián keresztül Észak Szerbiában 

 folytatódnak, miközben ezek a Kárpátok láncaihoz 

 hasonlóan délről övezik a Magyar Alföld depresz- 

 szióját. A további kutatások vannak hivatva eldönteni, hogy 

 miként csatlakozik ez a nyugatszerbiai fácies az Adria partjain húzódó 

 Dinaridákhoz és a Ehodope-hegységhez. 



Kelt Budapesten, 1917 november 1-én. 



A LÁPOK ALATT A/ÉGBEMENŐ MÁLLÁSRÓL. 



Irta Ballenegger Kóbert dr.^ 



Arra a kérdésre, hogyan megy végbe a máUás a lápok alatt és mi 

 a lápok alatt történő mállás végterméke, Ramann állított fel egy elméletet. 

 Szerinte a lápok alatt savanyú mállás megy végbe. A lápokat alkotó szerves 

 anyag bomlásakor gyenge organikus savak és sok szénsav keletkezik, 

 melyek a lápvizekben oldva a láp altalaját megtámadják, az altalaj szili- 

 kátjait megbontják, a vasat és a bázisokat teljesen kilúgozzák, míg a ková- 

 ba v egy része az alumíniumhoz kötve visszamarad és vele kaohnt képez. 



A lápok alatt a mHlás tehát Eamann szerint humuszsavak és szénsav 



^ Előadta a Magyarhoni Földtani Társulat 1917 deceui bor 5-én tartott szakülésén. 



