14 " I>; BALLENEGÍ-ER KÓfiEKr 



hatására megy végbe, végső terméke kaolin. Ez az úgynevezett Gráu- 

 erdentheorie számos követőre talált, így Stremme ezzel az elmélettel magya- 

 rázza számos németországi kaolintelep keletkezését, WüaT pedig messze- 

 menő geológiai következtetéseket is von le belőle, amennyiben segítségével 

 megszerkeszti Halle vidékének térszínét a harmadkor elején. 



Ezzel szemben Eösler a kaolinképződést poszt vulkános tényezők hatá- 

 sának tulajdonítja, szerinte a máUás és a kaolinképződés két egymástól lénye- 

 gesen eltérő bomlási folyamat, a mállás végső terméke sohasem lehet kaolin. 



Amint látjuk, Eamann elmélete abból indul ki, hogy a lápok alatt 

 található kifakult képződmények kaolinok. Érdekes azonban az, hogy 

 egyetlen esetben sem vizsgálták meg ezejmek a kifakult üledékeknek kémiai 

 összetételét, vájjon az megfelel-e a kaolin összetételének, amely, amint tud- 

 juk, 1 mol. Al^O^, ISiO^ és IH^O. 



Alkalmam volt két nagyobb kiterjedésű magyarországi láp altalaját 

 kémiailag megvizsgálnom. 



Az egyik egy árvamegyei mohláp Szuchahorán az ország határán. 

 Ez a mintegy 280 kat. hold kiterjedésű láp egy vízválasztó gerincén nyug- 

 szik. Törpe fenyővel sűrűn benőtt mohaláp ez, melyben a tőzeg vastagsága 

 az 5 métert is elc'ri. A tőzeg alsó részébe számos csúcsosan elkorhadt erdei 

 fenyőtörzs nyúHk be, amelyek a láp altalaját képező fakószürke agyagban 

 gyökereznek. 



Az agyag legfelső rétege kissé sárgás, 20—8 cm mélységben kékes- 

 szürke. Itt már állandó benne a víz. A láp szélén ennek az agyagnak világos- 

 sárga porózus képződmény felel meg, mely egészen lösznemű, annyira, 

 hogy az itt térképező osztrák geológusok több helyütt lösznek is vették. 

 Eredetére nézve azonban nem szélhordta képződmény, hanem fluvio- 

 glaciáhs üledék, melynek anyaga a liptói havasok morénáiból került ki. 



Finom gránittörmelék ez, melynek mechanikai összetételében a finom 

 homok és a kőliszt uralkodik és majdnem egyforma arányban vesz részt. 



A láp alatt ez a porózus sárga üledék plasztikus agyaggá mállott. 



A mállási termék jellemzésére a sósavas kivonat (Hilgard szerint) 

 összetételét választottam, miután már egy korábbi értekezésemben kimu- 

 tattam, hogy a mállási termék úgyszólván teljesen feloldódik sósavban 

 öt nap alatt.^ A sósavban fel nem táródott részből forró kénsav csak jelen- 

 téktelen mennyiségű anyagot old ki, így a szuchahorai altalajnál a kén- 

 savban oldódott aluminiumoxyd mennyisége csak 0*]%-ot tesz ki (100 rész 

 talajra vonatkoztatva). 



A sósavas kivonat összetétele a következő : ^ 



^ Ballenegger R. : Adatok maf^yarországi talajok chtmiai os8zetét<'lénck isme- 

 retéhez. A iH. kir. Földtani Intézet 1916. évi jelentése, 532. oldal. 



• Balleneooeb R. : Árva megye agrogeológiai viszonyainak vázlata. Ugyanolt, 

 466. oldal. 



