A LÁPOK ALATT VÉGBEMENÖ MÁLLÁSRÜL. _ ÍJ 



A lápok alatt levő üledék ugyanis állandóan vízben van, ennélfogva 

 cl szilikátok hydroly/ist szenvednek és a It-hasadó bázisok a víznek lúgos 

 reakciót kölcsönöznek. 



A láp alatt a mállás ennélfogva alkalikus közegben megy végbe, nem 

 pedig savanyú közegben, amint azt E amann és követői feltételezik ; a mállás 

 terméke tehát nem is lehet kaohn, hanem egy a kaohntól eltérŐ összetételű 

 agyag, amely magas ALfi^ tartalmánál fogva tűzálló, a vas nagyfokú ki- 

 lúgzása következtében pedig fakószínű. A vas kilúgzásánál a láp vízben 

 foglalt organikus anyag működik közre. Ez mint védőkolloid akadályozza 

 meg a vas kicsapódását. 



Az erdők alatt is találunk fakószínű agyagos talajokat, úgynevezett 

 podsolokat. Ezeket eddig keletkezési módjukat tekintve, a lápok alatt levő 

 kifakult agyagokkal azonosították, azt mondván, hogy mindkét képződ- 

 mény savanyú mállás eredménye. Ez azonban csak a podsolokra áll. Ezek- 

 nél a mállási termékben 1 molekula AJ^O^-va több, 3—4 molekula -SiOg esik, 

 míg a lápok altalajában jóval alacsonyabb a kovasav arányszáma. 



A podsolokat és a lápok altalaját ennélfogva, még ha színre és kon- 

 zisztenciára meg is egyeznek, kémiai összetételük alapján megkülönböztet- 

 hf^tjük egymástól. 



B) RÖVID KÖZLEMÉNYEK. 



AZ ALDUNAI GABBRO. 



Irtii PÁPAY Irma dr. 

 Az 1—2. ábrával. 



I. Geológiai viszonyok. 



Tiszafai (Eibeuthal)-Ujbánya, Tiszócza és Sziiiice környékének petro- 

 gráfiai felépítésében az eruptív kőzetek közül a gabbró, szerpentin, porfirok és 

 diabázok vesznek részt. A vidék geológiai viszonyait Schafarzik Ferbnc mű- 

 egyetemi tanár úr ^ vizsgálta és a következőképen ismerteti : 



A naszádosi szerpentintömzs Naszádostól 2 km-nyire Ny-ra kezdődik, 

 majd É-ról D-re húzódik és körülbelül 1 km széles vonulatot alkot. Ljubotinn 

 táján e tömzs eléri n Duna pnrtját és két ágra szakad. A szélesebb főág tovább 



^ Dr. SoHAFABZiK Fereno : Felvételi jelenté.s 1892. évi részletes geológiai felvétel- 

 ről. M k. Földtani Intézet Jelentése 1892. 124. old. 



Földtani Köalöny. XLVIII. köt. 1918. 2 



