18 



D! PAPAY IRMA 



halad dél felé egészen a Vipera -fonásig és Tiszócza és Juc között körülbelül 

 7 km hosszúságban húzódik végig a Dunapavton. A másik ág a Ljubotina-patak. 

 alsó szakaszától ahg % km-nyi szélességben indul Ny-i irányban Tiszafa ', felé 

 és a hasonnevű völgy mindkét oldalát alkotja. A tiszóczai szerpentinágtól* Ny-ra, 

 illetve az tiszafaitól D-re körülbelül a Juc-patakig és a Kukujova begycsúcsig 

 foT-dulnak elő a gabbrók, melyekről már Tietze Emil ^ is említést tesz. Leg- 

 típusosabban találni a gabbrót a Juc-patak torkolatában. Legtöbb esetben réteges 

 települést mutat. Helyenként, mint pl. az tiszafai malom körül valóságos 

 gneiszpadok fordulna kelő a gabbró rétegeivel váltakozva s egészben véve az itteni. 



Juc s'Hö 



12- 3 



Diiuvium 



1 



Fehó mediterrán 



őzerpentin. 



Porfirteler. 



H (jabbró. 



ábra. Az aldunai gabbró lu iyfzíiu-ajza Tiszafa és Ti»zócza között Krassószörénj' 

 vármcgyébf n, Schafaezik Ferenc dr. műegyetemi tanár felvétele szerint. 



gabbróformáció nem egy eruptiv tömeg benyomását teszi, hanem egy kristályos 

 palák közé beékelt, sőt helyenként velük váltakozó betelepülést mutat. A gabbró,. 

 szerpentin és a kristályos palák területén különböző pontokon porfirok és néhol 

 diabázféle kőzetek törtek fel. Szereplésük alárendelt. Nag5'obb területet foglal el 

 az újbányái porfirit, a Kvikujova fel zit porfiija, valamint a Juc-patak mentén lát- 

 ható porfirit, melyek a legnagyobb valószínűség szerint egy egykori elterjedt 

 lávatakaró foszlányainak tekinthetők. A Kukujova DK-i (övében levő rét köze- 

 pén szép gabbró áll szálban. 



Ennyi említést tesz Schaparzik professzor a gabbró települési viszonyai- 

 ról. Ezek után pedig áttérek a kőzet petrogi'áfiai ismertetésére. 



SciiAFARZiK professzor az általa geológiailag feldolgozott terület gabbró- 



E. Kalkowsky : Lithologia, 22ít. old. 



