AZ ALDUNAI GABBRO. 19 



t'lőfordulásait szíves volt kőzettani vizsgálatok céljából rendelkezésemre bocsáj- 

 tani, miért is neki ez úton mondok hálás köszönetet. 



A budiiptsti Városligetben a m. kir. közli kidési muztum (1896.) palo- 

 lája előtt egy hatalmas Bziklatuskó van kiállítVii, 1.5 m. hosszú, 1 m. széles 

 és 1 m. magas gabbro-lömzs, amelyet a Dmi;i hullámverése lesimított. 

 A Iron/ színű, zöldes fehér mállott kéreggel bevont giibbro felső lapján 

 : következő felírás olvasható: ((Kiemeltetett az Aldmia Jucz zuhatagából 

 1885-l;en 5000 kgr.)) 



II. Kőzettani rész. 



Optikai vizsgálataim alapján az itteni gabbróelőfordulások négy főtípusát 

 különböztethetjük meg. 



I. Az első típust képviseli a jucpataki, a Juc-patak torkolatától felfelé az 

 első kanyarulat mögötti («a») és a szinicei előfordulás -(«6»). 



Mind a három gabbró általában frissnek mondható, mállási jelenségek csak 

 helyenként mutatkoznak. Makroszkopice a kőzet sötétszínű, mert a diallágok 

 mennyisége tetemesebb mint a földpátoké. A kőzet elegyrészeinek nagysága a 

 jucp;.tMki előfordulásnál egyenlő; az első kanyarulat mögött előforduló ^^abbró 

 íékségnél az elegyrészek nagysága egyenlő, de az előbbinél nagyobbak s végü\ 

 i! sziniczei gabbróban a diallágok nagysága jóval felülmlílja a földpátokét. 



n. A második típusa nagy mértékben saussuiitesedett jucpataki gabbró. 

 Ez világos zöldes színű, mállott földpát- és diallágkristályokkal. 



III. A harmadik típus a Tiszócza -patakból a malom felett előforduló 

 uabbróféleség, mely dinamometamoHózis következtében erősen préselt. Makrosz- 

 kopice réteges szerkezetű, különböző vastagságú sötétebb és világosabb erek 

 váltakoznak egymással, amelyek főleg diallágból és olivinből állnak. 



IV. Végül a negyedik típus a szerpentinesedett tiszóczai gabbró, szabad 

 szemmel is látható nagy földpát kristályokkal és mállott diallágokkal. 



Mikroszkopice a kőzetnek xenomorf szemcsés szövete van, majd helyenként 

 a kelyphites szövet szépen megfigyelhető. 



Elegyrészek. 



A) Fül d p á t o k. 



Makroszkopice a földpáíok kissé ibolyás színűek, szélesebb táblák, 

 melyeken ik(rrováltságot több hdyen szabad szemmel is meg lehet figyelni. 

 Jucpataki gabbrók földpátjai általában nem automorfok, bázikusak, optikai 

 karakterük negatív, a (010) szerint csiszolt metszeten a kioltás —36°, a (001) 

 szerinti metszeten —37° volt, tehát ez a földpát anorthit, egy más esetben a ki- 

 oltás a (010) lapon —29^, a (001) lapon —17° volt, ez esetben a földpát bytownit 

 volt. Ezen vizsgálatok alapján a jucpataki gabbrók földpátjai a bytownit-anorthit 

 sorba tartoznak. Nagyon gyakon az ikerösszenövés, legközönségesebb az albit- 



2* 



