20 Dr PÁPAY IRMA 



ikevtörvény, egy-egy földpát számos szélesebb-keskeiiytbb lemezből áll. Igen 

 gyakran az albit- és peri kliii-i keit örvény egyszerre fordul elő. 



A földpátok általában kevés zárványt tartalmaznak. Helyenként apró, 

 porszerűon elhintett ilmenittrichiteket találunk, melyek a kristály belseje felé 

 felhalmozódnak. Elhelyezkedésük rendesen a hasadási irányok mentén történik. 

 Piroxénzárvány is előfordul, de nem nagy számmal. Különösen jól láthatók ez 

 interpoziciók a jucpataki előfordulás földpátjaiban. Többnyire határozatlan alakú 

 szemek, ritkán hosszabb tűk. Fénytörésük erős, elrendeződésük szabálytalan, a 

 piroxénegyének közvetlen közelében számuk jelentősebb. Eutilszemek csak 

 szórványosan találhatók. Mint ritkaságot figyeltem meg a juci földpátban néhány 

 jól kifejlődött kristályt piramis- és prizmalapokkal. 



A különböző gabbróelőfordulások földpátjai különböző megtartásúak. Leg- 

 frissebb a jucpataki gabbró föklpátja. Előrehaladott a mállás és erősebb a repe- 

 dezettség az «a» gabbró földpátjainál. A repedések mentén gyakran található egy 

 erősen fény- és kettőstörő ásványféleség, jól kivehető amfibolos hasadással, 

 pleochroizmussal ; minden valószínűség szerint a kőzet földpátjának és olivinjé- 

 nek vagy piroxénjének egymásra hatása folytán jött létre. Fészkek alakjában 

 mutatkozik, majd hálószerűén elágazik, s a földpát repedéseit csaknem teljesen 

 kitölti. Optikai vizsgálataim alapján ez az amfibolféleség kétségtelenül aktinolith. 

 •Helyenként az aktinolith egy kékeszöld színű aggregátummá mállik, gyenge 

 kettőstöréssel, abnormális interferencia színnel. Ez a mállási termék cliloritféleség, 

 még pedig permin. Egyes helyeken muszkovitcsodás és kalcit oscdás észlelhető . 



A «b» gabbró földpátja erősen kaolinosodik. E mállás helyenként oly nagy- 

 mérvű, hogy az ikerrováli ságot teljesen eltünteti. Érdekesek azok a földpáttáblák, 

 melyeket szerpentinesedett olivinek vesznek' körül. Ezekben a repedések sűiű 

 hálózatot alkotnak. Az olivin szer pentinesedés ével kapcsolatban az általa hatá- 

 rolt földpát erősen repedezik, a repedések az ohvinből indulnak ki és a földpáton 

 keresztülhaladva a szomszédos olivinbe folytatódnak. E repedéseket zöldszínű 

 szerpentin-anyag tölti ki, miáltal a földpát zöld erektől átjártnak látszik. Néha 

 nemcsak egy, hanem több földpáttáblán húzódik kei'esztül ilyen szerpentin-anyag- 

 gal telt ér. 



A saussuritesedett gabbró földpátja helyenként teljesen friss, máshol pedig 

 annyira mállott, hogy a keletkező szekundér termék teljesen felemészti a földpát 

 egész anyagát. A földpátkristály erősen aktinolithosodott. Az aktinolithrostok a 

 legtöbb esetben hosszú sorokban helyezkednek el, sok esetben a földpát «o> ten- 

 gelyére merőlegesen. Kalcitosodás is észlelhető. Gyakori a földpát mállási ter- 

 mékei között a hosszú prizmák vagy szemek alakjában előforduló zoisit. 



Az átalakulás alkalmával egy savanyúbb földpátféleség is keletkezik, 

 optikai karaktere pozitív, fénytörése a kanadabalzsaménál nagyobb, de a bytownit 

 fénytörésénél kisebb, tehát minden valószínűség szerint egy az andezin-labra dórit 

 sorba tajtozó földpát féleséggel van dolgunk, pontosabb meghatározást végezni 

 nem tudtam, meri kioltást egy esetben sem lehetett mérni. Eutilszemek ritkák. 



A dinamometamorfózis következtében préselt gabbró földpátja teljesen 

 azericitesedett . 



