AZ ALDUNAI OABBRO. 



21 



B; Dia 11 ág. 



A kőzetben a diallág vovid prizmák alakjábüii van jt.ltji, mely szerint jó 

 hasadást mutat. A különböző előfordulási helyt kről származó gabbrókban 

 különböző nagyságú diallágokat találunk. Mig a juc- pataki gabbróban a diál- 

 lagok szemnagysága inkább kicsinyntk mondható, addig a sziniczei gabbróban 

 ;i diallágok hatalmas táblákat alkotnak. Helyenként tombak-barna máskor 

 zöldes színűek az elválási lapon erős csilloj^ást mutatnak. Ikerösszenövés az 

 (100) lap szerint elég gyakori. Világoszöld-színű, tömén jrtelen zárványt tartal- 

 maz, amitől barnásnak látszik. Optikai karaktere negatív. A (010) lap szerint 

 készített metszeteken a kioltás —39°. Pleocliroizmusuk gyenge. Gyakori az össze- 

 növés a hypersth énnel. Az (100) lappal párhuzamosan lemezek ékelődnek a 



2. álira. Az aidunai gabbro vékony csiszolata. 



I. Keliphites szövetű gabbro. 

 II. Diallag, irásgránitos összenövés. 



diallágkristályba, melyek fénytörése a diallágnál nagyobb, optikai karakterük 

 negatív, pleochroizmusuk jelentős: c = zöldes, a = vöröses. Különösen jól 

 látható ez az összenövés a (010) lapon -f Ni kolok között, ezen a lapon a rombos 

 piroxén egyenesen, míg a diallág körülbelül —39 "-kai olt ki. 



Az «a» gabbró diallágjába széles hypersthénlemezek iktatódnak. 



A «b» gabbró diallág jai érdekes összenövést mutatnak. Két vagy több 

 diallágegyén fésűszerűen nő egymásba s az egész diallág írás gránitszerű benyo- 

 mást kelt . 



A diallág zárványokban nagyon gazdag. Fekete átlátszatlan keskeny kis 

 tűk töltik ki az egész kristályt, melyek közül egyesek néha vörösbarna színnel 

 áttetszők, mindenben emlékeztetnek a íöidpátokban is előforduló ilmenit-trichí- 

 tekre, csak azoknál nagyobbak. Elhelyezkedésük a <«» tengellyel párhuzamosan 

 történik, de azonkívül ferde irányb-ui is mutatkoznak, úgy hogy a két irányban 



