22 PÁVAY IRMA 



elhelyezkedő ilmenittűk közel 124°-os szöget zárnak be. Sokszor olyan sűrűn 

 lépnek fel, hogy valósággal összefüggő sorokat alkotnak és ilyenkor a különböző 

 irányban elhelyezkedő ilmenitsorok valóságos amfibolos hasadást mutatnak és 

 csakis nagy nagyítással láthatjuk, hogy ilmenittűkkol van dolgunk. 



Ezeken kívül elvétve rutilszemek és meglehetősen nagy piritint erpoziciók 

 találhatók. 



A diallágok általában frissek, csak egyes helyeken főleg a széleken figyel- 

 hető meg amfibolosodás. Némely helyen az amfibollá való átalakulás nagyobb 

 mérveket ölt. A már majdnem teljesen átalakuló egyén magja még diallág, 

 pii-oxénes hasadással, míg nagyobb részén az amfibolos 124°-os hasadás jól 

 látható. E szekundér termék világos-sárgászöld szhiű, gyengén pleochroisztikus 

 amfibol azaz aktinolith, mert c : c = —15°. Helyenként e mérés pontosan volt 

 eszközölhető. 



A saussuritesedett gabbró diallágja szintén aktinolithosodik. Az átalakulás 

 alkalmával keletkezett rostok a diallág «c» tengelyével párhuzamosan helyezked- 

 nek el ; de emellett a szabálytalan elrendeződés is megfigyelhető. Egyes helyeken 

 a diallág rostos, gyengén fény- és kettőstörő anyaggá alakult át, mely minden 

 valószínűség szerint antigorit. a=a. 



Adinamometamorfózist szenvedett gabbró diallágja nagyon szépen mutatja 

 íi .rostos szerkezetet. 



:' A tiszócai erősen szerpentinesedett gabbró diallágja nagyon összetöre- 

 déizett. 



t Cj Olivin. 



\ Az olivin sohasem automorf, hanem mindig legömbölyödött szemek alak- 

 jában' yan jelen. Makroszkopice olajzöld szinű és zsirfényű. Sok helyen szépen 

 megfigyelhető az olivin közvetlen érintkezve a földpát kristályokkal, amely 

 helyeken mikroskop alatt a kelyphites szövet szépen látható. Megtartásuk 

 különböző, helyenként teljesen frissek és ekkor színtelenek, más helyeken pedig 

 már a kezdődő mállás nyomait láthatjuk. Először a repedések mentén indul meg 

 az átalakulás és a kiváló magnetit egész hálózatot alkot. A magnetit kiválása 

 után az olivin tovább mállik és a magnetitháló szálainak mindkét oldalát szer- 

 pentinzóna kíséri. 



Az olivin zárványai ilmenit- és 'titántartalmú magnetit. Ezek azonban a 

 legritkább esetben frissek, rendesen a leukoxénesedést lehet rajtuk megfigyelni. 



A «b> gabbró olivinje majdnem teljesen szerpentinesedett. 



A sauss m-it •'gabbró, mely minden esetben dynamikai hati'isok eredménye, 

 amelyre kataklázos szerkezetéből következtethetünk, az olivint mint primer 

 elegyrészt nem tartalmazza. 



Sok helyen az olivint a plagio klasszal való érintkezése helyén egy változó 

 szélességű világoszöld színű amfibolróteg veszi körül. Ezt a jelenséget először 

 TÖRNBBOHM figyelte meg, utána mások is észlelték. Szerinte ez az amfibolzóna 

 az olivin szer pentinesedés ével kapcsolatban a plagioklászból keletkezik infil- 

 tráció utján. Ha az olivin mellett diallágcsopo'rt van, úgy ez hy, amfibolzóna 

 azt is határolja egy darab* in, de aztán fuknziHnsan kiékül. Csakis a f(")lrlp'it és 



