24 



Dí VENDL MARIA 



Véglapok; 



c = (001) 

 b = (010) 



Prizmák : 



m = (110) 

 n = (120). 



Bracbidóma : 



= (011) 



Piramisok: 



y = (122) 

 r = (112). 



E formák közül mind a 7 sohasem fordul elő egy kristályon, hanem a 

 következő kombinációk szerint vannak megoszolva : 



1. Leggyakoribb az o (011) ós y (122) kombinációja. Igen gyakran 

 felül megjelenik a c (001) keskeny lapalakjában. (1. ábra.) A legtöbb kristályt 

 csak e három forma alkotja. 



2. Az 0, c és y-on kívül még fellép az r (112) piramis. Keskeny lapjai 

 élénken csillognak az y (122) lapok között. (2. ábra.) 



3. ábra. A gricdeli barit kristályalakjai. 



3. Ezt a kombinációt az o (011) brachidóma, c (001) és h (010) véglapok,. 

 y (122) piramis, n (120) és m (110) prizmák alkotják. Ezen találjuk tehát 

 a legtöbb formát, mert az összesen észlelt 7 forma közül 6 megvan rajta. 

 Feltűnő, hogy itt a c elég széles la ppal tompít, ellenben a & cöak mint keskeny 

 sáv van jelen. Az n (120) is mint ktskeny lapocska tompítja az y (122) meg- 

 felelő élét, míg az m (110) két lapja mint kis trapézalakú lapocska csillag 

 a kristály végén. (8. ábra.) 



A kristályok tehát meglehetős egyszer ű kifejlődést mutatnak, érdekessé 

 teszi őket a brachidiagonalis kifejlődés és az a körülmény, hogy az o (011) 

 dóma mellett uralkodó forma mindig az y (122) piramis. A e (111) alappira- 

 mist egy esetben sem sikerült megtalálnuuj. 



A lapok többnyire tökéletes kifejlőd és űe k, különösen az t/ és o lapjai 

 adtak mindig éles és határozott reflexet. A lapok tökéletessége különben az 



