"32 m SZONTAGH TAMÁS 



Egyes Ül et» 1917. évi október hó 21-ikén tartotta jubiláris és tiszl> 

 újító közgyűlését. 



A díszes és látogatott közgyűlésen társulatunkat nekem volt szeren - 

 csénj képviselni. 



Selmecbányán, 1897. évi június '27-ikén, a ni. kir. bányászati és erdé- 

 szeti akadémia erdészeti palotája felavatásának üimepélyén tartott külön 

 összejövetelen, az eddigi «Magyar Bányászati ós Kohászati Irodalom Pártoló 

 Egyesület» megszűnt s helyette az «0 r's z á g o s Magyar Bányá- 

 szati és Kohászati Egyesület)) alapíttatott meg. 



A fentemlített közgyűlésen ünnepelték a ((Bányászati és Kohászati 

 Lapok» 50 éves évfordulóját is. Tisztelettel és testvéri szeretettel üdvözöljük 

 a csendes komolysággal üunepló' egyesületet ez alkalommal is. Hasznos, 

 •céljait öntudatosan szolgáló működése s különösen magyarsága nemcsak 

 a mi, hanem hazánk eHsmerésót is méltán megérdemli. 



Az isteni gondviselés kisérje az Egyesület törekvéseit addig, ameddig 

 a magyar hazának él! Legyen az egyesület szegény szeretett hazánk egyik 

 erős támasza, közéletünk büszkesége és a magyar bányászatnak áldásos, 

 tiszta, fényes temploma. Lapja pedig legyen a magyar bányászat és kohá- 

 szat tudásának, előkelőségének és munkásságának hűséges, igaz hirdetője. 



Az ümiepóly megható mozzanata Farbaky ÍSTVÁN-nak, az egyesület 

 igen nagyérdemű elnökének búcsúzója. De nagyhatású volt dr. Barlai 

 BÉLA Selmecbányái főiskolai tanár «A mérnök közgazdasági szerepe» című 

 remek szabad előadása is. E logikus, sok bölcsességet tartalmazó és férfias 

 bátorsággal, meggyőző erővel átgondolt remek előadásról hosszasabban 

 nem szólhatok, de annak elolvasását és megszívlelését legmelegebben 

 ajánlom.* 



Dr. Barlai Béla elszántan, de higgadtan lándzsát tör a természet- 

 tudományi alapon nevelt osztályok érdekében. Azí nKjndja, «hogy a mi 

 gazdasági törekvéseinket meddő tervszerűtlenség jellemzi, mely a föld- 

 rajz és a geológia mellőzésével túlnyomóan jogból és utánzások- 

 ból táplálkozott s idegen viszonyokra szabott, nekünk sehogy sem illő 

 •elveket és intézkedéseket tukmált ránk, ahelyett, hogy megelégedett vo!na 

 egy szerényebb, de erőnkhöz mért szereppel, melyet becsülettel végigjátsz- 

 hattunk vohia». Hatalmas logikus érvelésekkel, bizonyításokkal utalva 

 iparfejlődésünk hibáira, kinmtatja a termelés és technika közötti szoros 

 összefüggést, a fogyasztás természettudományi alapon való szervezésének 

 szükségességét, a forgalom és a technika szoros kapcsolatát és a tőke és a 

 munka között a ferde viszonyt és ezzel kapcsolatban a mérnöknek, mint e 

 helyen a legfontosabb tényezőnek, igazi hivatását és fontos szerepét. Barlai 

 lermészetesen tisztelettel hajlik meg a jog fontossága előtt, nem mondja 



* Bányá.s^/ati é^ Kohnsyr.ti Liipok L. évfnlyiMin II. Uíitct 21. .s/. 7:U. old. 



