NYUGATSZFlRBIA GEOI.OOIAI VISZONYAIRÓL. 5 



(lucsevo hegységtől. Kelet felé a három hegység, az ú. n. Masics-hegységben 

 (gyesül, mely a neogénsíkság déli határát képezi. Délkeleten a Vlasics Ik gy- 

 séget a Lazareyác— Arangjelovi.c felett emelkedő Sumadiai hegyvidékek, 

 azaz a 700 m magasra emelkedő Arangjelováci hegység váltja fel a part- 

 szegély alakításában. Keleten, Arangjelovác és Belgrád között a 600 m-es 

 Kosmaj-csúcsot elérő Belgrádi hegység szolgál határul. 



c) Kristályos palák és granitoid-kőzetek. 



A nyugatszerbiai neogén depresszió határhegységeiben fellépő legidő- 

 sebb kőzetek az azoikumba tehető kristályos kőzetek. Biotitos és grafitos 

 gneiszek, fillitek, kvarcitok és márványok képezik az Arangjelováci hegység 

 nagy részét. 



Lazarevac és Zsupanjec közt a kvarcitok és fillitek a fedőben telepsze- 

 nek, míg Lazarevfcnál a feküt csomós csillámpala adja. A karrarai már- 

 vánnyal vetélkedő venc>aci fehér márvány is az őskőzetek közé tartozik. 

 Az arandjelováci őshegység feltörése nézetem szerint a granitoid-kőzetek fel- 

 emelkedésére vezethető vissza. Utamon csak a barosevt'ci gránitporfirból volt 

 alkalmam gyűjteni. Egy másik ilyen magma feltörés észlelhető a Gucsevo 

 hegységben is, Badalj felett, ahol primitiv módon bányásszák is a rendkívül 

 ép és friss biotit-amfibül gránitot. Ugyanitt a Boranje-hegy gerincen zöldes- 

 fehér márványok és kiistályos palák is fellépnek. Zsujovics ezenkívül még a 

 Cer-hegységből említ granitoid-kőzeteket és kristályos palákat ; az expedíció 

 folyamán azonban, sajnos, e hegységet még nem volt alkalmam felkeresni. 

 Hogy az említet t-granitoid magmafeltörések, mely időbe tehetők, azt majd 

 csak a további kutatások lesznek hivatva eldönteni ; nézetem szerint 

 azonban azok a szerpentinkitöréseket jóval megelőzték és nem esünk 

 tiílzásba, ha kiemelkedésüket antepaleozoikusaknak vesszük. 



d^ P a 1 e o z i k u m. 



A Cer, Iverák, Gucsevo és Vlasics hegységek túlnyomó részét egyazon 

 fáciesű paleozoikus képződmények építik fel. ]\íindhárom hegyvidéket 

 főképen a többé vagy kevésbé átalakult és átkristályosodott préselt homok- 

 kövek és anyagpalák alkotják. Az itt előforduló palakomplexus nagy vas- 

 tagságot képvisel. Ugyanazon fliskifejlődésben a legtöbb valószínűség sze- 

 rint az egész paleozoikum és ezenkívül még a triász werfeni emelete is sze- 

 repel. E palákat már BouÉ A.^ Viquesnel,^ később pedig Zsujovics ^ és 



1 BOUB A.: Europái-sche Tülkei. Wien, 1890. 



* ViQUESNBL A.: Journal d'un voyage dans la Turquie d'Europa. Memoircs de la 

 Société géologique de Francé 1892. Tom. V. Part. I. ^ 



' Zsujovics J.: Geologija Srbije. Serbska kraljevska Akadémia Belgrád, 1893. 

 (Gfeológiai térképpel.) 



