FÖLDTANI KÖZLÖNY 



XLVIIL KÖTET. 1918 JANÜÁR-JÚNÍÜS. 1-6. FŰZET. 



A) ÉRTEKEZÉSEK. 



NYÜGATSZERBIA GEOLÓGIAI VISZONYAIRÓL 



Irta ifjabb Lóczy Lajos dr. 



— Az I. táblával. — 



I. Bevezető. 



Az 1917. óv folyamán két ízben volt alkalmam Xyugat -Szerbiában 

 geológiai kutatásokat végezni. Először ugyanis az 1917 június 22-től július 

 24-ig terjedő időben a m. kir. Pénzügyminisztérium kiküldetésében vettem 

 részt a Magyar Tudományos Akadémia által rendezett balkáni expedició- 

 ban. Első utamon főleg Nyugat-Szerbia szávamenti neogén lapályát és 

 dombvidékét, meg az ezeket környező határhegységeket jártam be. Belgrád- 

 ból kiindulva Obrenovácra, majd innen a Kolubara-völgyében felfelé haladva 

 Lazarevácra utaztam, mialatt a Posavina és Tamnava vidékek pontusi 

 congeriás lerakódásait volt alkalmam tanulmányozni. Lazarevac környékén 

 tett exkurzióimon az egykori pontusi tenger partjait képező kristályos pala- 

 hegységet ismertem meg, majd a most épülő jó feltárásokat szolgáltató 

 laikovc'c— csacsáki vasútvonal mentén a Ijigvölgyi krétaképződményeket 

 tanulmányozva, Grorni Milano vacon és Csacsakon át Uzsicére utaztam, 

 ahol csatlakozva apám, dr. LóczY Lajos földtani intézeti igazgatóhoz és 

 TiMKÓ Imre m. kir. főgeológushoz, velük együtt részt vettem az áttekintő 

 geológiai térkép készítésében. T'zsicén elválva társaimtól, a boszniai Tuzlára 

 mentem az ottani mediterrán sótestek és a slír képződmények, valamint a 

 Majevica -hegység olajtartalmú eocénjének tanulmányozására. Loznica 

 Krupanje vidékeit valamivel részletesebben bejárva, Sabácon keresztül 

 Vladimircire és onnét a neogént, mezozoikumot és paleozoikumot tanul- 

 mányozva, Crniljevón át Valjevóra utaztam. Xéhány valjevó vidéki exkurzió 

 után Belgrádon át 1917 július 25-ikén hazatértem. 



Másodízben, 1917 őszén, jártam a m, k. Földtani Intézet megbízásá- 

 éból édesatyámmal együtt Szerbiában. 



Köszönetemet fejezem ki e helyütt is gróf Teleki Pál dr. úrnak, 



Földtani Kfl«iöny. XLVUl. köt. 1918. 1 



