ISMKUTKTÉSEK. 53 



3ÍÁRKI Sándor néprüjzát Hátky Zsigmond. i;ép ssépét "Thirring Gusztáv. 

 iilkotiuányát XagyErnő. közokt utasát Körösi Henrik, ni úzeuniait AVlassics 

 Gyula, közgazda sátíát Matlekovits Sándor, mezőgazdasáíját Bernát 

 István. erdé.szet ét Arató Gyulv. hányászatút Eéz Géza. halászatát Land- 

 graf János, vadászatát Sugár Károly. iiemzct.í>azdaságát Gaal Jenő 

 ismorteti. Fiuméről Kormos Tivadar és Fest Aladár. Dalmátoi'szágról 

 lÍAVASS Rezső, Lambreciit Kálmán és Lóczy Lajos iviak. Horvát -S;da von - 

 oi-szágot, valamint Boszniát és Hercegovinát hasonló modorban az odavaló 

 szakemberek legkiválóbbjai ismertetik. 



Bonniunkét ezen a helyen különösen Lóczy Lajos t()l)ál)ól származó 

 flMagyaroi-szág földtani szerkezete* s RÉZ Géza álla] ismertetett «Bányászat» 

 érdekel. A Magyarország földtani szerkezetéről szóló rész, tárgyának nagyobb 

 előismeretet követelő és ezúttal elsőízben összeállított színvonalas volta 

 miatt, élesen elüt a többi, többé-ke vésbbé egyszerű olvasmány gyanánt kezel- 

 hető leírásoktól. Ez a rész évtizedes elmélyedő szaktanulmányok először 

 formába öntött megjelenése, melyet minden részletében csak a szakember 

 tud kellően méltányolni. A tudós szerző Magyarország bonyolult földtani 

 fölépítésében az Alpok, Kárpátok és Dinaridák összefüggő gyűrűjét, a harmad 

 kori medence és az alföldek, végül a medencében levő közép- és szigethegyek 

 természetes földtani csoportját különbözteti meg. Ezen a hármas tagozódáson 

 belül a földtani fölépítés alapján történik az egyes hegycsoportok további 

 megkülönböztetése, amelynél nem a határokat kereső elkülönítés, hanem az 

 együvé tartozók természetes csoportokká való egyesítése volt a főcél. Ilyen- 

 formán együvé került sok olyan hegységrész, amely az eddigi leírásokban 

 külön szerepelt. 



Az Alpok, Kárpitok és Dinaridák gyűrűjében egj'felől az Északkeleti 

 Alpok nyúlványai és a Kárpátok belső hegymagvai, másfelől a balkánfél- 

 szigeti hegykeret szolgáltatnak egyenértékű nagyobb csoportokat. Az előbbi 

 alá tartoznak: a^ az Északnyugati Kárpátok a Wechsel-, Ro- 

 honci hegység, Rozália-, Lajtahegység, sőt az Eparjes -tokaji vulkánsorig ter- 

 jedő hegyvidékekkel ; fej az Északkeleti és Keleti Kárpátok 

 a To pólya -Ondava-völgytől a Borgói hágóig; c) a Zsil-völgyig terjvdo Déli 

 Kárpátok s d) a kárpáti homokkő f 1 i s öve. A bal kán fél- 

 szigeti hegykeretbe tartoznak a magyar medencét délről szegélj'ező horvát- 

 szlavonországi s bosznia —dalmátországi hegyek. Ebben a hegyvidéki keret- 

 ben foglal helyet a nagy magyar medence, mely egyenlőtlen beszakadások 

 révén részekre tagolódott. A medence helyén a p?rmtől a miocénig tartó 

 kristályos szárazulat elöregedett térszíne foglalt helyet, melynek egyes el- 

 szakadt részei a medence belsejében még fönnmaradtak. E/ekhez csatlakoz- 

 nak a medence közép- és szigethegységei: a tú'adunai és a tisza vidéki közép- 

 hegységek, a tágasabb értelemben vett Bihar- vagy a Keleti középhegység, 

 a Temes*— krassószörónyi (vagy bánáti) középhegység, a báránya megyei 

 szigethegyek, a Dráva- és Száva köz hegyei, a dráva- és szava menti hegyszi- 

 getek. Az itt vázolt keretekbe az eddigi kutatások megálla pításain kívül 

 egészen új gondolatok olyan serege van tömörítve, hogy szinte félő, hogy 

 erre a magaslatra a szakembereken kívül más nem emelkedik. 



