54 ISMERTETÉSEK. 



A Cholnoky által írott hegyrajz élénken ecseteli az első részben jellé 

 mezett íöldtani egységek arculati jelenségeit és jellemző formáit. 



A «Magyarország bányászata* című részt Béz Géza a Selmecbányái bá- 

 nyászati és erdészeti főiskola ny. r. tanára írta. Eme rész olvasásánál azonnal 

 szembetűnik a könyv egyes fejezeteinek egyenetlen terjedelme. Ez a hat ol- 

 dal terjedelmű rész ugyanis föltétlenül több helyet érdemelt volna. Különösen 

 vonatkozik ez az ország nagymultú ércbányászatára, mely csak egy oldalt 

 foglal el. A rómaiak idejében Dácia Európa legnagyobb aranybányavidéke 

 volt, amiről a munkában egy szó sincs, holott a külföldön kötetek szólnak a 

 római bányászkodásról ; a szénbányászat is többet érdemel egy rövid oldalnál. 



A könyv tárgyi részéhez, adatainak megbízhatóságához kétség nem 

 férhet. Biztosítja ezt a szerkesztő személyén kívül a munkatársak díszes 

 sora is. Tárgyi tekintetben tehát kit űzött céljának teljesen megfelel. Ahhoz 

 sem férhet kétség, hogy a magyar olvasóközönség szívesen fogadja ezt a régóta 

 nélkülözött könyvet. Nagy hiánya a műpek, hogy nincs hozzá térkép mellé- 

 kelve, ami pedig a munka egyik legfontosabb része-volna. Az olvasóközönség- 

 nek igen nagy könnyebbségére lett volna, ha az épen nem könnyű földtani és 

 hegy- és vízrajzi rész olvasását a könyvhöz méltó nagyobb méretű térkép 

 könnyítené meg. Igaz, hogy ez a mai súlyos időkben tetemes áldozatot jelent, 

 de az olvasmányok tökéletesebb megértésével elért haszon talán megérte 

 volna ezt az áldozatot is. A külföldnek szánt kiadásokat azonban semmi- 

 képen sem tudjuk egy a magyar helynevek hibátlan írását is föltüntető, jó 

 térkép nélkül elképzelni. 



A magunk részéről ezenkívül még az az óhajtásunk volna, vajha az itt 

 tömören megírt földtani szerkezetet mielőbb követné Magyarország földtaná- 

 nak részletes megírása is. A mindnyájunk által nagyrabecsült tudós szerző 

 szerkesztői és alkotó munkáját pedig jutalmazza a szeretet és öröm, amellyel 

 e lelkesedéssel készült könyvet mindenki használni fogja. 



Dr. Vadász Elemér. 



2. Weszelszky Gyula dr. : [A radioaktivitás. A Magyar 

 Cbemiai Folyóirat 23-ik évfolyamának melléklete. 198 nagy nyolcadrét 

 oldal, 52 ábrával. Budapest 1917 a Természettudományi Társulat kiadása.' 



Az anyag mibenlétének ,eredetónek kérdése úgyszólván ősidők óta fog- 

 lalkoztatja az emberiséget. Az ókor bölcseitől kezdve, a modern, kísérleti 

 alapon álló kutatásokig, a legkiválóbb elméket tette próbára ez a téma. 

 Ha ez a hossz ú, szünetnélküli, kitartó munka nem is hozta meg a talán el sem 

 érhető megoldást, mégis bizonyos határozott eredményekkel járt. A kémia 

 és fizika történetének alig van érdekesebb fejezete, s az anyag mibenlétének 

 megismerése felé talán egyik sem visz oly messzire, mint e két tudomány 

 legújabb hajtása, a radiokémia. A radioaktivitás jelenségével kapcsolatos 

 kutatásokból levont következtetések új megvilágításba helyezték a kémia 

 sok, már véglegesnek tartott alapfogalmát. Ezen nagy horderejű vizsgálatok 

 eddigi eredményeit foglalja rondszí^rlK- az előttünk fekvő könyv, mely egy- 



