ISMERTETÉSEK. 61 



csodálhat UH k, mert szerzője nenicsitk n legkiválóbb uyakorlati geológusok 

 egyike, baiiem nagy érdemeket szer/dl tiuiár is. Tárgyalásának világos 

 rendszere az utóbbi minőségéből folyik, mivel a tárgyalás rendszeressége 

 nem következik szükségképen abból, hogy vahiki ki váló tektonikus. 



Az általános részben a/, e xo ki n <■ t i k us hasadékukkal foglalkozik, 

 értve alatta azokat, melyeknek előidéző oka ;i kőzeten kívül (a föld ])else- 

 jében) van. ]\íinden vetőd és, azaz két f()ldkéregd:aiiltiiii k vagy r ö gn e k 

 egy hasadás mentén való viszonylagos ehiiozdulása, exo kinetikus jelenség, 

 melynek okát a föld kihűlésében és a nehézségerőben látja. Előfordulnak 

 réteges és tömeges kőzetben egyaránt,.)/ utóbbiakban i'(")lismerés ük nehezebb. 



A rögök elmozdulási iránya lehet párvonahis v;igy forgó. 

 A vetődések féleségei sz.-rint megkülönböztetünk: 1. leszakadást 

 (Sprung), 2. f ö 1 t o 1 ó d á s t (Wechsel), 3. függélyes 1 v- s / a k a- 

 d á s t , 4. vízszintes eltolódást, 5. a 1 á t o 1 ó d á s t . 6. f i r d ti 

 vagy átlós leszakadást, 7, ferde v a g y átlós f (") 1 t o- 

 1 ó d á s t , 8. ferde v a g y átlós a 1 á toló d á s t . 9. f o r g ó s 

 vetőd ést. Az elmozdulás iránj^ának niegállapitása a rögök viszonylagos 

 helyzete és főként a csúszási vonalak, valamint a rétegek u t á n- 

 h a j 1 á s a (Schleppung) a la pján történhetik. 



A hasadékok az anyagban érvényesülő egyenlőtlen íV'Szültség ahipján 

 keletkeznek még pedig húzás, nyomás vagy elfordulás következtében. A hú- 

 zásra keletkező hasadások sugár- vagy érint őirányúak, ennek luegfelelőleg 

 besza kadás vagy széttör és (Zerrung) jön létre. Az előbbieknél 

 kisebb-nagyobb mélységben levő tömeghiány okozza a beszakadást, az 

 utóbbiak leginkább nagyobb beszakadások peremén h'-tívjött mintegy inásod- 

 lagos utáncsúszások vagj- emelkedések. A nyom ásva keletke/ő hasa- 

 dások eruptiv föltolódások vagy redőzések nlkahuával keletkeznek vagy 

 nagy összepréselés közben ha ránt rétegzettség gyunánt jelentkeznek, ;unint 

 Daubrée ismert kísérletei V)izonyítják. Végül egyenlőtlen i-rőhatáscíkból 

 következő elfordulások közben is keletkeznek hasadások. 



A különböző hasadások, melyek miMitén rögök elmozdulása történik, 

 nem sík felületűek, csak ábrázolásuk könnyítése céljáliól V(sszük ilyenek 

 gyanánt. Mélységbeli és felületi kitérje dés ük igíu változó. A hosszan- 

 ti a k általában idősebbek, mint a b a r á n t i r á n y ú a k, 

 A vetődések szélessége is igen változó, a kés penge vékonyságú hasadástól 

 több méter szélességig. A széttörés hasadásai és a föltörések nyitotta k; 

 a beszakadások hnsadék;ii a medencék peremein s/éleseV)bek, általában 

 a beszakadt terület ülakjától és a leszakadás mélységétől függők; a ndő- 

 basadékok különbözők a reátolódások zártak, a vízszintes eltolódás<ik nyi- 

 tottak. A hasadások kitöltései finom agyagos-homokos vagy breccsiás dörzs- 

 -anyag, a fedőkőzei törmeléke, ásványos t.lérek, ércek vagy kitörés béli tel ér- 

 kőzetek lehetnek. 



A részletes rész mindezeknek a vetődéseknek feleségeit, föllépési mód- 

 ját és ismertető jelenségeit tárgyalja igen jól megválasztott példák ala pján 

 és a bonyolult szelvényeknél célravezetőbb vázlatos rajzokkal. Ebből a tár- 



