74 TÁRSULATI ÜGYEK. 



ról, aiíU'ly értekezés összefoglaló módon egészítette ki az Északnyugati 

 Kárpcitokról már harmadéve megindult előadások sorozatát. 

 Az említett előadások koronája volt. 



6. idősb LóczY Lajos tanulmánya: Egybeliasonlító meg- 

 figyelések az Északnyugati Kárpátok és az Er- 

 délyi Érchegység flisvonulatának szerkezete kö- 

 zött, amely tanulmányban illusztris tiszteleti tagunk több évtizedes ku- 

 tatásainak eredményeit foglalja össze. 



7. Ugyanezen kérdés tisztázását célozza ifjabb Lóczy Lajos dr.-uak: 

 Az aranyobvidéki gosau- és flisképződméuyekről 

 tartott szabad előadása, amelyben a kárpáti homokkövek gyűrődését a 

 geoszinklinális teóriával igyekszik megfejteni, míg az újabban annyira erő- 

 szakolt takaróval való magyarázatot az Érchegységben, mint alaptalan 

 elméletet elveti. 



8. Ugyancsak ifjabb Ló czy L aj os-nak másik szabad előadása : Ba la t o n- 

 füred környékének részletes tektonikájáról szól, 

 amely tanulmány a legrészletesebb kidolgozása hazánk eme legjobban tanul- 

 mányozott vidékének. A részletvizsgálatok, csak megerősítik mindenben 

 az előadó édesatyjának azt a sejtelmét, hogy a Balaton-felvidék jellegzetes 

 autochton töréshegység, amelyet bármilyen gj^rődési, takaró vagy gyökér- 

 rendszerbe beállítani minden alapot nélkülöző kísérlet. 



9. Ugyanilyen általános következtetésekre jut VadÍSZ Elemér dr. 

 is, aki a Baranyai szigethegység szerkezetéről tartott 

 szabad előadásában már csaknem egy évtized óta tartó kutatásairól számolt 

 be. Az előadó megállapítja, hogy az É.-Baranyai Szigethegység mostani 

 helyén keletkezeti autochton jellegű hegység, amely szerkezeténél fogva 

 sem az alpesi, sem a dinári takarórendszerbe nem tartozik, hanem az elsü- 

 lyedt nagy paniióniai masszivuiunak egyik üledékes öve. 



Vadász dr. előadását harmonikusan egészítette ki 



10. EÉTHLY Antal dr. meteorológus tanulmánya a vidék földren- 

 géseiről. E ÉTH LY tagtársunk : A Baranyai Szigethegység- 

 ben 1909. ni áj US 29-é n é s / 1 e 1 1 földrengésről megálla pítja , 

 hogy típusos tektonikai földrengés, amelyiken a mozgás egy rög súlyedé- 

 sében nyilvánult meg. A megrázott 300 km^-nyi területen a szerkezeti vo- 

 nalak megegyeznek a geológiai paremtörésekkel, valamint az egyes hosszanti 

 és haránt törésvonalak irányával. 



11. Pávai Vájna Ferknc dr., geológus-niémök: A h u r v á t s z 1 a- 

 V o n r. s z á g i pleisztocén lerakodásokról tartott előadá- 

 sában kifejti, liogy Horvát-Szla vonoi-szág abba a vörös agyagzónába tar- 

 tozik, amelyet Timkó Imre Szerbiába]) talált. Pávai ama meglepő észlelést 

 tette, hogy az alsóbb diluvia lisrétegek 10 — 16° dőlési szögeket mutatnak. 

 Ha meggondoljuk, hogy az Erdélyi Medence belsejében átlag 5—6° dűKsű 

 lapos redők vannak a haiiiiadkori szarmata-üledékekben, úgy a horvát- 

 országi 10— 16° d ülés ű dihiviális rétegekel már csaknem gyenge gyűrődésű 

 településnek mondhatjuk. 



