TÁRSULATI ÜGYEK. 79 



Elhunyt ta^'társaiiik cmlcktzi-ti-. 



Ezekutáii flhúnyt tagtáreaink emlékének szenteljünk néhány percet. 

 A múlt év halottai közül ú.sy időben, miként betűrendben elsŐ helyre kerül : 



1. Marosdécsei Déchy Mór dr., a nagy földrajzi kutató, aki 1917 

 február 8-án 69 éves korában, Budapesten elhúnji. 



Miként az Elbrusz két kúpos orma amiál magasabbnak látszik, 

 minél inkább távolodunk hatalmas tömegétől, és fenséges tájképét a Kau- 

 kázus királya csak messze észak felé, az orosz síkságon tárja elénk teljes pom- 

 pájában: azon képen Déchy Mór alakja is annál impozáusabban bon- 

 takozik ki emberi gyarlóságaink ködéből, minél távolabb esünk elhomá- 

 lyosult körvonalaitól. Kicsinyes viszonyaink közé csak nehezen tudott be- 

 illeszkedni, nyughatatlan lelke ki vágyott a köznapiságból. A magas hegység 

 volt az ő birodalma, a Kaukázus, a Himalaya foglalkoztatta örökkön égő 

 képzeletét, de még eme hegyóriásoknak is csak a felső régiói érdekelték 

 Csak a 3000 méteres magasságokban kezdődött az ő terrénuma. Véghetet- 

 len akaraterejével, s a tudományok iránt érzett rajongó szeretetével a hiányos 

 szakképzettségű hegymászó a világ első geográfusai közé küzdötte fel magát, 

 dicsőséget szerezve széles e világon a magyar névnek. 



DÉOHY MÓR 1847 november 4-én Budapesten született. Ifjúságát az 

 aradmegyei hegyvidéken töltve, csakhamar kedvet kapott a természeti 

 kutatásokhoz, s jogi tauulmánj'^ai mellett Hunfalvy" JÁNOS-tól geográfiát, 

 s Szabó JózsEF-től geológiát is hallgatott. Vagyonos család gyermeke lévén, 

 csakhamar utazni kezdett, bejárta a Déli Kárpátokat, Boszniát, Hercego- 

 vinát, majd az Alpokat. Iskolát vett a hegymászásból, gleccsereket járt és 

 gyönyörűen fotografált. 1872-ben néhány társával együtt megalapította a 

 Magyar Földrajzi Társaságot. Mint nagy nyelvismerettel rendelkező tudóst, 

 a magyar kormány több nemzetközi geográfiai kongresszusra küldte Parisba, 

 Brüsszelbe s más európai városokba, hogy a geográfiai kutatásokat szemmel 

 kísérje. A Pireneusok s Alpok magas csúcsainak megmászása nem elégíti 

 ki tmista szenvedélyét, s ezért 1879 tavaszán Indiába megy, hogy a Himalaya 

 láncán áthatolva Tibetbe jusson. Eme tervének kivitele előtt meglátogatta 

 nővérét : Déchy Emmát, aki Hátsó-Indiában Eangoon-ban volt férjnél, mint 

 GoLDERBERG milliomos vállalkozó felesége. Ügy látszik itt a/, Iravadi mentén 

 szerezte a dsungel-lázt, amely terve kivitelében megakadályozta. Ugyanis 

 Maureb s vejei hegymászóval a Himaláyában csak a főgerinc aljáig hatolt; 

 Szikkimben a Kincsindsinga (8580 m) nyugati szurdokában, DardsiHngtől 

 északra 8 napi járóföldre, lázban súlyosan megbetegedett, s 1879 marc 20 

 és április l-e között élet-halál között volt. Csak hűséges társa, Maurbr hegy- 

 mászó gondos ápolása mentette meg életét. Szikkimből írt levelei, nővére 

 útján, Haynald biboros kalocsai érsekhez jutottak, aki azokat a Pester 

 Lloyd-ban közölte. 1884-ben megnősülve, első felesége Steinbbrq Simonovits 

 Paulika odesszai nő kedveért, Oroszoi'szágba költözött, s innét megkezdte 

 kaukázusi kutatásait. 1884 és 1904 között hét ízben vezetett expedíciót saját 

 költségén a Kaukázusba, s emez útjaira többnyire szakemberek is elkísérték. 

 Így útitársa volt a hírneves Merzbacher G. müncheni geográfus, hazai szak- 



