84 TÁRSULATI ÜGYEK. 



1879-ben mint katonaorvos a Hollandi Kelet-Indic4ba utozott, ah.ol 1884-ig 

 geológiai kutatásokkal töltötte szabadidejét. Visszatérve hazánkba, kezaet- 

 ben a Magas-Tátra vidékét térképezte, majd 1887 jan. 10-én a m. k. Földtani 

 intézethez lépett be, mint segédgeológus, s ezidőtől kezdve haláláig Buda- 

 pesten működött. 1897 nov.-ben osztálygeológussá, 1908 október havában 

 főgeológussá lépett elő, s e minőségében 1916 május 15-éii történt nyug- 

 díjaztatásáig dolgozott. De nem sokáig élvezhette a nyugalmat, mert egy 

 év múlva 1917 jun. 14-én 66 éves korában Budapesten elhunyt. 



Családi élete rendkívül szép és boldog volt. Első ízben Borneo-szigetén 

 nősült 1880-ban, azonban bennszülött neje még ottan elhunj^. Eme házas- 

 ságából egy fia maradt életben: Tivadak, jelenleg a Kassa -Oderbergi Vasút 

 főmérnöke. Második felesége Papp Adél úrnő, f Papp Henrik festőművész 

 és Papp Elek v. b. t. t. pénzügyminis zleri államtitkár testvérhúga, finom 

 lelkű úrhölgy, aki azonban igen korán 1901-ben elhunyt, egy leánygyermeket : 

 Jan ka -Melittát hagyva árván megtört lelkű férjének. Majd harmadízben 

 1904-ben Schulbk Margit úrhölggyel kelt egybe, akivel haláláig" boldogan 

 élt. Eme házasságából egy fia : Gedeon maradt. 



PosEWiTZ Tivadar dr megjelenésében végtelenül szerény tudós lévén, 

 soha a nyilvános szereplést nem kereste, semmiféle kitüntetést vagy címet 

 el nem fogadott, pedig széleskörű tudása, bámulatos nyelvismerete hazánk 

 legkiválóbb vezető férfiai sorában jelölte volna ki helyét. Csak a mmi- 

 kának élt egész életében. Főműve Borneo címen 1889-ben Berlinben, 

 majd 1892-ben Londonban jelent meg ; azonkívül számos közleménye Borneo- 

 s Bang ka -sziget érői előkelő külföldi folyóiratokban. Eendkívüh becsű munkát 

 írt a m. kir. Földtani Intézet kiadásában ((Petróleum és aszfalt 

 Magyarországon)) címmel, amelynek értékét legjobban bizonyítja a 

 munka szokatlan kelendősége. Németországban is nagyon keresett tmisztikai 

 vezetőket írt a Magas Tátráról, amelynek ismertetésében élete végéig buzgól- 

 kodott. Mint fölvevő geológusnak működése hazánkban az iglói harmadkori 

 medence s a Máramaros vidéki kárpáti homokkő terület geológiai térképe- 

 zésében merült ki. amely vidékekről a m. k. Földtani Intézet Évi Jelentései- 

 ben számolt be. Temetésén társulatunkat az Elnök úr vezetésével számos 

 geológus kartársunk képviselte. Tagjaink sorába 1877-ben lépett. 



6. Redl Gusztáv m. kir, állami polgári iskolai igazgató Tapolcán 

 munkás életének 60-ik évében elhunyt. 1912 óta vult tagunk. 



7. Reiner Ignác alvácni vállalkozó, bányatulajdonos, boldogult Déchy 

 MÓR aradmegyei játszótái-sa . 1910 óta tagunk. 



8. Telkes Pál, a m. kir. Földtani Intézet könyvtárosa, honvédhadnagy, 

 aki a háború kezdete óta a legvitézebb hősi-ink közé tartozott, 1917 okt. 

 16-án, harctéren szer/ett betegségében, 35 éves korában, Laibachban elhunyt. 



Telkes Pál József 1882-ben Váralján (Tolna ni.) született, ahol atyja 

 erdész volt. Gyermekéveit ott töltötte a Zengő alatt, majd Pozsonyba került, 

 ahol gimnáziumi tanulmányait végezte. Gimnazistakurában feltűnt irodalmi 

 hajlamaival, már abban a/ időben több siktrült novella, tárca jelent meg 

 tőle a Pozsonyi Hiradóban. Esterházy Mihály grófnak volt nevelője, majd 



