TÁRSULATI ÜGYEK. 99 



kezest, a molyok közül 40-ct KüRMOS Tivadar, 16-ot Lambrecht Kálmán és 7-et báró 

 NoPCSA Ferenc írt, továbbá a különböző szerzőknek legfontosabb gerinces paleontoló- 

 giái tárgyú munkáit, melyek közül legkimagaslóbbnak tartja Kormos Tivadar:- 

 A pilisszántói kőfülke, tanulmányok a po.stglaciális kor geológiája, ősipara 

 és faunája köréből című munkáját, moly Lambrecht Kálmán közreműködésével ké- 

 szült. (M. kir. Földtani Intézet Évkönyve XXIII. köt. 1915.) 



Szerző a pilisszántói kőfülkében az 1914 — 15. években gyűjtött igen gazdag őslény- 

 tani anyagot tárgyalja, különös tekintettel az egyes fajok filogenezisére, paleobiológiájára 

 és paleogeográfiájára. Azonban nemcsak a kőfüike anyagának leírására szorítkozik, 

 hanem a közéíJcurópai posztglaciális emlősfaunák irodalmának teljes figyelembevételével 

 az összes felmerülő általános kérdéseket is elemzi. 



Az új modern vizsgálati módszerek alkalmazása folytán c munka alapján igen 

 sok hasonlókorú középeurópai fauna átértékelése vált szükségessé. Itt csak a nyest- 

 és rénszarvaskérdésre utal. 



Köztudomású, hogy Kormos a hazai pleisztocénfaunák feldolgozására fiatal 

 gárdát szervezett .s ez évek óta folyó munkának köszönhető, hogy ma európaszerte 

 Magyarországé a vezetőszerep e téren. A fent méltatott munkát abszolút becsére való 

 tekintettel a SzABÓ-éremmel való jutalmazásra ajánlja, hivatkozással arra a tevékeny- 

 ségre is, melyet szerző a hazai paleontológia terén évek óta kifejt. 



Elnök kérdést intéz, vájjon Kadi6 Ottokár a munka mindkét szerzőjét ajánlja-e 

 kitüntetésre. 



Kadiő Ottokár hivatkozá.ssal arra, hogy a munkából világosan kitűnik, misze- 

 rint Lambrecht csak egy fejezetet írt benne, a munka többi része pedig osztatlanul 

 KoTiMOS érdeme, csak Kormos Tivadar munkáját ajánlja a SzABÓ-éremmel való ki- 

 tüntetésre. 



V. TlMKÓ Imre terjeszti elő ezután jelentését. A lefolyt ciklus agrogeológiai 

 munkái közül Ballenegger Róbert munkái azok, melyek önálló kutatások alapján, 

 új adatokkal és szabatosan formulázott eredményekkel gyarapították a hazai talaj- 

 ismeretet. Elsősorban kiemelendő : A T o k a j h e g y a I j a i n y i r o k t a 1 a j r ó 1 

 írt munkája,! melyben szerző a hazai talajismereti kutatások új mederbe való terelé.se 

 által s azoknak a külföldi legújabb vizsgálati eredményekkel való összeegyeztetésével 

 szerzett érdemeket. Fölötte értékesek közölt adatai azért is, mert a talajok morfológiai 

 vizsgálatának eddigi eredményeihez biztos alapot adnak. Az alapkőzeten és mállási 

 termékén végzett vizsgálatainak eredményeivel bizonyíthatjuk talajtípusainknak 

 mállás útján tökéletes (zonális) talajokká való átalakulásának törvényeit. E munkát 

 abszolút becsűnek tartja s szerző többi ez évkörben megjelent igen értékes munkájának 

 figyelembe vételével a SzABÓ-éremmel való kitüntetésre méltónak tartja. 



VI. Végezetül Emszt Kálmán terjeszti elő jelentését. Már az elmúlt 1909 — 14-iki 

 ciklus végén, amikor 1914-ben ez évkor kémiai munkáit a SzABÓ-érem bizottságban is- 

 mertette, rámutatott arra, hogy Ballenegger Róbert munkálkodása továbbfejlesztve 

 értékes gyümölcsöket fog hozni. A jelen ciklusban Ballenegger RÓBERT-nek a Tokaj- 

 hegyaljai nyirok-talajról írt munkája nemcsak, hogy kiválik a többi közül, hanem méltó 

 a SzABÓ-éremmel való jutalmazásra is. E munka terjedelme csekély ugyan, de jelentő- 

 ségben első helyen áll. Kémiai vizsgálatainak eredménye gyanánt kimutatja, hogy a 

 nyirok fiatal harmadkori eruptív kőzetek s azok tufáinak szubtrópusi klíma alatt kelet- 

 kezett mállási terméke. BALLENEGGERt e munkájában is a geológus éles szeme s a vegyész 

 preciz gondolkodása jellemzi. Munkája teljesen eredeti, s a lalajtan művelőinek új és 



» Földtani Közlöny, XLVII. köt., 1-3 füzet 1917. 



7* 



