A HlDAl'KSTI DINA l'Al.KolIl UHOGHAFIAJA. 



191 







■"•^J o.^ ■^-* V*^ ^íí 



r:--':^^ 







.^ojTíiv 



r'*^;; 





4 



gránitos gneisz, a csillámos gnt'isz, a gránulil, a pegniatit, aiiu-lyok mind 

 a Felső Dunáról, sőt részben ausztriai területekről valók. De vannak köztük 

 közeli származású kőzetekből, álló kavicsszemek is, ú. m. pormi homokkő- 

 féleségek, andezitek és a/ alsómediterránból átmosott, kövesült fadarabok. 

 Az andezitek rendesen igen mállottak, de azért még jól felismerhetők köztük 

 az amfibol-biotit és a gránátos biotit-amfibol-andezit típusok, melyek )nind 

 a Visegrád-nagymarosi hegységekből kerültek ide le. l'>dekes, hogy az endi- 

 tett andezitek legnagyobb görgetegei rend- 

 szerint a k'vantei kaviestelep alján for- 

 dulnak elő, miből arra követ keztt'thotünk. 

 hogy a Duna áttíiréso a levantei idő ele- 

 jén, még p?dig a Visegrádi szoroson át ment 

 végbe . 



Ebben a ka vicstelepben találtattak a 

 Mastodon arvernensis és I\[. Borsoni kor- 

 határozó zápfog marad vánj'ai. 



Az ismertetett telep mai tengei"szin 

 feletti magassága 138—144 m.^ Olyan rész- 

 letről van szó. melj' az egykori levantei 

 kavicshátú delta alsóbb kiszélesedő részéből 

 ]uaradt fenn, s mely keletkezése ideje óta 

 alig változtatta meg helyzetét. Kavics és 

 homokrétegeink sűrűn egymással való válta- 

 kozása bizonyitja, hogy a Duna a delta 

 lapos hátán gyakran változtatta a medrét 

 és a sodrát. A kavicsot ugyanis a víz sodra, 

 a homokot ellenben a sodrán kívüli csendes 

 folyású víz üllepítette le. 



Alig hihető, liogy a levantei időben, 

 talán egyes szigeteket kivéve, az egész 

 deltaterület, kivált az alsóbb része, a levantei 

 kavicstól el ne lett volna borítva, a későbl)i 

 idők eróziója azonban megint teljesen el- 

 hordta a Duna régebl)i üledékét úgy, hogy 

 belőle mint tanú, jóformán csak a P.-Szt.- 

 Lőrinci kavicshát maradt meg helyben. 

 IIalaváts Gyula térképDzése szerint leg- 

 feljebb még a Eú kos keresztúri, P,-Gyáli és az Alsónémedi kavicsok vol- 

 nának hasonló levanteikori részletek. (2. ábra.) 



|Ui 



1. ábra. A Puszta-Szt .-Lőrinci 

 kavicsoló bánya falának geo- 

 lógiai feltárása. 

 pa = pontusi auvaa; ifc=lcvantei 

 kavics és homok fluviatilis rétcg- 

 zésc, alul nagyobb andezit -görge- 

 tegekkel ; p/fc = ópleisztocén ka- 

 vics; /t = kötött futóhomok. 



i Valamennyi közölt magassági adat csak térképről állapíttatott meg, miníl- 

 fogva pontosabb bemérésük alkalomadtán kívánatos. 



