A BUDAPESTI DUNA I'ALEOHIDROGBAFIAJA. 



193 



ínég ennél is nagyobbak, miből arra kell következtetnünk, hogy a pleiszto- 

 cénben, kivált az elején, sokkal hatalmasabb és rohanóbb víztömegek moz- 

 gatták a folyam törmelékét, mint az előző lovautei korban. Ez elvégre össze- 

 Ts egyeztethető a pleisztocénkor első felében Európában fellépett jégkorszak 

 meghűvösödött éghajlatával, amikor a Dunának az Alpesek glecservidé- 

 keiről érkező, de egyébjnellékfolyói is időnként, különösen olvadáskor sokkal 

 több vizet hoztak le, mint előbb. 



A p.-szt .-lőrinci pleisztocén kavics eléri ma a fölötte elterülő futóho- 

 nioktakaróval egvütt, a U4-146 m tengei-színfölötti magasságot. Miként 



|Tn:(kti^á/& ^. Xi^cMl 



Ób-uiU ^((MfvafK^- 





150 X 



-ü^'^í'z 



3. ábra. A kiscelU parkánysík geológiai viszonyai, valamint a pleisztocén 



Duna oldalgó vándorlásának feltüntetése . 

 hm = budai márga; fca = kiscelli agyag ; i- = ópleisztocén kavics ^ h = ópleis^tocén 

 homok; mt = fiatalabb pleisztocén mésztufa; l = lösz; Dx = az ópleisztocén Duna 

 legmagasabb vízállása (150 m); i)^ = a pieisztoccn Duna medrének keleti irányban való 

 eloldalgása; í)" = a fiatalabb pleisztocén Duna medrének vissza vándorlása a kisceh 

 párkánysík tövéhez; oh = ókolocén (ó-budai városi) terrassz; Z)"^ = az újholocén 

 Duna • Vi_3 = vetődéses töréíiek; hf = hévforrások régi kif a kádasainak helyei a kis- 

 celli párkánysíkon, jelenlegi előtörései az óbudai terrasszon és a Margitszigeten lévő 



arté/i kútból. 



az itteni levantei kavicsot, úgy a tetejében lévő pleisztocén-kavicstelepet 

 is az eredeti kavicstakaró nagyjából zavartalanul megmaradt részletének 

 tekinthetjük, amelyet későbbi süppedések hoi-sztszerűen elkerültek. Ezeii 

 az alapon a p.-szt .-lőrinci pleisztocén-kavicsfolt más basonló magasságú 

 előfordulásokkal, mint közel egykorúakkal vonatkozásba is hozható. Ilyenek 

 a kőbányai domb tetején, különösen a volt ÖRLEY-féle téglavető gödör pontasi 

 agyagja felett található zsákos kavics ; a p,-szt-.mihályi Sashalmon alsome- 

 diterrán felett elterülő durva kavics, végre pedig még a budai kiscelh par- 

 kánysík 144-150 m közt fekvő kavics- és homoktele p.^ mely kiscelh agyag 

 felett fekszik, viszont pedig az ottani édesvízi mésztufa -telepnek fekvője. 



Földtani Közlöny. XLVIII. kO. 191*. 



13 



