198 



SCHAFAEZIK FERENC 



a delta közepe táján, annak mélyebb tektonikai oka van. Budapest környéke 

 geológiai fejlődéstörténetét áttekintve ugyanis azt vesszük észre, hogy a tér- 

 színt formáló tektonikai n^ozgások időnként fel-felékdti'k. A nevezetesebbe- 

 ket niáv fel is soroltam és mint utolsót, 

 a pontusi agyag lerakódását megelőző 

 szarmata kori töréseket említettem. 



Az ezeknél fiatalabb pontusi 

 agyagban, a levantei és pleisztocén ka- 

 vicsban azonban az anyag lazaságánál 

 fogva Vetődések már nehezel)ben 

 mutathatók ki; meg kell tehát pró- 

 l)á]nunk más úton ilyen változtatá- 

 sukról tudomást szerezni és ez csakis 

 a térszínnek morfológiai alapon való- 

 tanulmányozása révén lehetséges. 



A budai termális vonalnak neve- 

 zett törés ugyanis az, amelynek mentén 

 a K-i szárn}'', vagyis a deltateiület 

 Ny-i széle mélyebbre süppedt. Ennek 

 az egyszerű ténynek most már külön- 

 böző irányban voltak fontos kihatásai 

 és tulajdonképen ezeknek a felismeré- 

 séből következtethetünk vissza az 

 óholoc én -el mozdulás valóságos tenyéré. 

 Mindenekelőtt felélesztette ez az 

 elmozdulás a vele kapcsolatos bal- 

 parti liaránttöréseket mind. 



A kaviccsal és futóhomokbuc- 

 kákka] borított régi Duna -deltánknak 

 ugyanis ép úgy iiiegvan a maga tek- 

 6. ábra. A budapesti Dunaszakasz tonikája, mint a tő!e É-ra, valamint 

 és környékének főbb töréseinek Ny-ra eső hegyts vidéknek, sőt állít- 

 hálózata. ható, hogy amaz szervesen hozzásimul 



Erős pontozás = a buda pesti ter- mindkettőjükhöz. Erős, ÉNv— DK-i 

 malis vonal; gyengébb ponto- irányú törések szeldelik ti lapokra, 

 zás = radiális törések a budapesti Duna DNy — EK-itk pcdig egyes kockákm ;i 

 mindkét partján és radiális és baránt- fiildkéreg itteni daral)ját. Nógrádban, 

 törések Nógrád megyében. ^y^ ^ tektonikai sakktáblaszerű hálózat 



annyira domináló a térezínben, hogy 

 szögzúgos vonalait nemcsak a Dunához siető Nógrád-patak, illetve az Ipoly- 

 hoz futó Lókos, hanem még az emberi kéz építette úthálózat, sőt még a Vácz- 

 ipolysági vasút vonala is voltak kénytelenek követni. 



A Duna jobljparti Buda-Szentendrei hegység hasonlóképen ENy— DK- 

 barántt üreseket mutat, melyeket a patakok idővel völgj'ckké fejlesztettek. 

 Ilyenek különösen a Szentendre --Izbéki völgy, a Csobánka— Pilisszent- 

 kereszti, az Akviiikum— Pilisszántói, a budai Ördögárok völgye stb. 



