ÖSSZKHASONI.ÍTÓ S/,K>ri.KI.(')]>KSr.K. '2'^ 1 



moivaorszáni kövületekben gazdag alfó-kréta ttTÜk'térc érünk, amely 

 cíiyúttal a stiíuuhergi mesZíT'k hazája. A heszkidi- és szubbeszkidi kárpáli 

 lioniokkő itt abujsony (k)mbvidéket képez és (\gyniás fölé és a Szilézia - 

 morvaországi neogén, — illetve a szadeti produktív karixtn fölé van tolva ; 

 utóbbinak a Kárpátok alatti jelenléte már régóta ismeretes. Ez a 

 szubbeszkidi kárpáti homokkő izolált gyökérnélküli kristályos (gránit 

 és gneisz") és karbonkori szirtekkel ^ közvetlenül a Cseh-Szudeta maz- 

 -/ivummal határos. A szubtatrikus rétegsornak — a D-felé ellapuió 

 kári)áti fliseii kívül itt semmi nyomát sem találjak. Il5''en módon a/ 

 É>;zaknyngat i Kárpátok asszimmetrikns ueoszinklinálisa déli szárnyában 

 laposan DXy felé hajló tengellyel magasabbra van emelve. Az itt vázoH 

 felépítéssel ellentétben az Erdélyi Érchegység geoszinklinálisa Lippától 

 Kolozsvár köinyékéig terjedő 150 Idlométeres hosszanti lefutásában 

 átlag véve szimmetrikus jellegű. E szinklinális 50 kilométeres maximális 

 szélességében itt is túlnyomóan flisképződmények uralkodnak. Ezek azon- 

 l>an nem tartalmaznak a felső kiétánál fiatalabb létegekd : a hözzátarto/('» 

 tuffit- és radiolarit padokban és palákban, és pedig ezek legalsó részében 

 az Érchegység kárpáti homokkövében felsőjúrakoii lerakodásokia is ko- 

 M'tkeztethetünk. A szinunetriát lényegesen kiegészíti a terület tengelyr. 

 amely Lippától Tordáig széles diabaz-gabbró-augitporfirit zónából áll. 

 Ezt a kiterjedt bazikus kőzettömböt kvarcpor fir-apofizisek és gianitok 

 loiik át . 



Az üledékek sora az Erdélyi É r (* h e g y s é g b e n a tengely 

 <lial)az-augitporfirit eraptivuma fölött a következő: tuffit. radiolarit. 

 tekijtélyes vastagságban és kiterjedésben maimmészkő, közvetlenül a tuffit 

 föl(»it Kapiiora. Torda és Kőrösbánya környékén. Ezután flisképződnié- 

 nyek : mészpáttal átszőtt hierogüfás mészkő lemezek, Olcostephanus Astervi- 

 nvs. Belemnites és Aptychufi tartalmú hidraulikus cement lemezek, márgák. 

 száraz zöldesszürke Orhitulind lent'wvlaris-oi^ homokkövek, a magasabb 

 szintekben O rhítv li na cír. concava-vA\ következnek. Ebben a létt-gkomplexus- 

 ban maimmészkő- és taffitbreccia van beékelve; e rendszerint vékony réte- 

 gek, több helyen azonban óriás konglomerátumba vastagodnak, amelyben 

 háznagyságú malnnnészkőtömbök, diabáz-angif [)orfiiit-kvarzporfir kavicsok 

 és tömbök vannak meszes eruptivtuffába ágyazva. Ez a képződmény 

 poszthumus vulkáni tuffa-erupciók termékének látszik. Mindezek a lerakó- 

 dások a tengely diabázával együtt konkordánsan vannak megzavarva és 

 gyűrve. Diabázba begyűrt malmmészkő ((imegek több hidyen találhatók 

 ( \lvácafürdő, Kapriora). Az óriásbreccsa kimállott tömbjei szirteket 

 alkotnak, épúgy mint a begyűrt mészrészletek is. A redőzés következté- 

 ijen azonban a flis felszínre mésztömbok kerültek: ilyenek a redőződés 



1 V. ö. FetraSCHEK W. Verhaucll. d. k. k. (í.-ol. H.-A. 1914. i). 149. 



16* 



