232 IDŐSB DE LÓCZY LAJOS 



következtében a flisfelszínen usi^ó nagy mésztömbök, Dr. Pálfy M- ól 

 gyökérnek tartott nagy szirtek a Fehér- Kőrös mentén: a liulza, ötriml)a. 

 Vulkán, Bredisor; közelükben diabaz-roi.csok is előfordulnak; és ezek 

 a ki'éta flisbeli intruzióinak tekinthetők. 



Mncs még tisztázva az Erdélyi Érchegységben a gosaurétegek kér- 

 d i^e. A flisszinklináhsnak úgy északi, mint déU szegélyén a kristályos- 

 szegélj'-hegységet végesvégig megszakítás nélkül tengeri gosauformáció 

 kíséri. Északon, Ijippától Htsdátig és délen Dobrától Szászsebesig a gosi u- 

 rétegek tengeri kövületekben gazdag márgái, homok- és hippmiteses mészkő- 

 padjai — a szénnyomokat és édesvízi rétegeket tartalmazó alapkon- 

 glomeralummal kezdve —szintesen és transzgresszive nyugosznak a Bihar, 

 illetve a Pojána Kuszka masszívum kiistályos paláin és a Kudsiri Hava- 

 sok tönkfelületein. Feltűnő a chaotikusan redőzött kárpáti homokkővel 

 ellentétben a gosau nyugodt rétegzése ; azonkivü a kárpáti homokkő- 

 a diabázzal és tuffittal együtt csaknem mindenütt a gosau fölé van 

 tolva. Konopnál a Marosvölgyben és Aranyos-bányánál (Offenbánya) az 

 Aranyosvölgyben a fillitek is a gosaara toilódtak reá és a Bedellő oldalain 

 hippuritesmész-foszlányok vannak az alapkőzetről felszakítva. 



A m. kir. Földtani Intézet felvételei során az Erdélyi Érchegység 

 kárpáti homokkő-területén az alsó és felső krétát élesen külön válasz- 

 tották és a normális gosaurétegeket a kövületmentes gyűrt felső kréta- 

 flissel vonatkozásba hozták. Ezt azonban atólagosan módosítani ktU,. 

 mert az Erdélyi Érchegység gyűrött fhsében az alsó- és felsőkrétát leht- 

 tetlen mindenütt teljes határozottsággal szétválasztani, a legkevésbbé 

 pedig ott, a hol mindkettő egymás mellett előfordul. A gosaurétegek 

 különválasztása azonban mindenütt könnyen végrehajtható. Azt, hogy 

 a normáhs gosaurétegek milyen módon mennek át a gyűrt egykorú felső- 

 kréta kárpáti homokkőbe, az Erdélyi Érchegységben ép oly nehéz nieg- 

 állapítani, mint a Kárpátok fhszónájában vagy az Előalpokban, ahol ez 

 a kérdés még szintén megoldandó. 



Kétségtelenül igazolódott a gosaurétegeknek a n asszivumok szegélye 

 menti elterjedése, továbbá az, hogy az egykorú és idősebb krétafhs, tufíit 

 és diabaz reátolódott a gosaura, meg van állapítva a diabaz és a lajta. 

 nyugvó maim központi zónája és ennek két oldalán flis-geoszinklinális 

 nagyfokú szimmetriája. Mindezek ainegfigyelések azonos képződési teiü- 

 leten való lerakódásra vallanak. A geoszinklináhs szimmetrikus volta 

 még jobban kifejezésre j at a kísérő kiistályos palák szélső képződményei- 

 vel. Ügy a Bihar-mass/ivumban, mint a Pojana -Buszkában és a Kudsiri 

 Havasokban a geoszinklinális szélső részei metamorf palákból, íiUitekből, 



^ Petraschek W. Üii- Frage di's Waschboríí«'s uml d»r karpathii^chrn Kii ii|m n. 

 V(-rhaiull. (1. U. k. (;<f)l. J{.-A. 1014. p. 4G .Iá. 



