PANNONHALMA KÖLDTANI VISZONYAI. 



irtii Yin Gyui-a GÁbok dr. p iininiilnliiii löisknhii 1;iiiar. 

 — A 11. táblával <•> 7 Iti. átnákkal. 



I. KÉSZ. 

 I. Fannoiihalnia vidékének földrajzi isiiu'i-tetése. 



A Kis Magyar Alföld sima egyhangúságát délkeleti részében a Nagyba kuny 

 északnyugat-délkek^i hániias kiágazása, a Szent márt onhegyi dombság ^ hullámo^ 

 halomsorai zavarják meg. E dombságtól kezdve délkeleti irányl)an egyre parto- 

 sabb lesz az eddig shna rónaság, míg egészen meg nem szűnik, hogy azután a 

 Magyar Középhegység keleti oldalán ínég nagyobb szabásban uipgisniétjődjék. 



A Szentmártonhegji dombságot alkotó sajátságos, egymással paibuzamo- 

 san haladó hánnas halomsorn.ik Pannonhalma közvetlen környékét tevő része 

 lesz jelen tanulmányunk tárgya, miért is ennek rövid földrajzi ismert cttW- logyen 

 az első feladat. 



A Szentmártonheg>-i dombság a Magyar Középhegység bakonyi tagjának 

 kiágazása. Északnyugat -dél keleti irányával épen merőlegesen helyezkedik el a 

 Magyar Középhegység északkelet -délnyugati tengelyének irányára. Magát a 

 (lombságot a Pánzsa-, Sós- és Bakony-értől átfutott hosszanti völgyelések három, 

 többé-ke vésbbé egységes halomsorra osztják, úgymint a tulajdon képem szent - 

 mártoni vagy pannonhalmi, a ravazd-csanaki és a sokorói halomsoira. Északkeléi 

 felé egyre lankásabbak lesznek e halmok, míg végre beleolvadnak a Kis Alföld 

 gy őr n le gyei szakaszába. 



a) Legmagasabb, legegységesebb, legterjedelmesebb a kö/épső — r a v a z d- 

 csanaki— vonulat. Keleten a Pánzsa-ér, nyugaton a Sós-éi- völgye, ille- 

 tőleg az utóbbinak délkeleti folytatása, a pátka-tényői völgy választja el szomszé- 

 daitól, délről a Bakony-ér, északról pedig a pápa-győri vasútvonal határolja. 

 Gerince nem egységes, hanem egész terjedelmében hosszanti, gyakran ten-ász- 

 s/erűen kiszélesedő halomsorok foglalata. Keleti lejtőjét délkeleti végé])en több- 

 nyire erdők borítják, melyeket északnyugat felé haladva egyiv jobban 

 szántóföldek s szőlők váltanak fel ; nyugati lejtőit pedig, Pátka község hatarána k 

 kivételével, úgyszólván tisztára szőlőtelepek borítják. Ez a halomsor, nnnt endí- 

 lettem, legtekintélyesebb tagja a Szentmartonhegyi dombságnak. Itt vannak 

 a legmagasabb pontok; így a nyuli és tényői határok találkozásánál emelkedik 

 az e g és z vidék tetőző pontja , a 318 m magas Szentpálhegy, közel ehhez a 31.5 m 

 magas Magashegy. Ezektől délkeletre is, északnyugatra is egyre alacsonyabb 

 lesz a térszín. 



h) A nyugati halomsora sokorói vonulat. Krl.ti bataval mar 



1 CziRBtfSZ 0.: .Maiívaroiszág a XX. század cl' jéii. IVim-vvav. l'.M»2. :{:{2. old. 



