I'ANNONIIAI.MA l'( » 1, 1) I A N I \ls/,()NVAI. '28Í) 



kik inuiikúiii közben szíves útljaiirazUúsiiikkaK tanácsaikkal mindenkor a leg- 

 nagyobl) készséggel álltak rendelkezésemre s időt és fáradságot luun sajnálva. 

 Pannonhalma környékén telt kirándulásaimra is nem egyszer elkísértek, továbbá 

 Kocii Antal dr. nyűg. egyetemi tanár és Vadász Elbmíir dr. egyetemi segéd - 

 tanár uraknak, kik a kövületek meghatározásában voltak nagy segítségemre. 



il. UÉSZ. 



Ii'oduliiií állekiiités. 



1. Területünk földtani felvétele PÁvay-Vajna ELEidől származik (1872). 

 az 1: 144.000-es, E7 jelzésű katonai térképen. Leírás e felvételről nincsen. 



Pannonhalma földtani viszonyaival közvetlenül foglalkozó munkál n( m 

 ismerünk. I\[ég legközelebbről : 



2. HoLLÓSY JuszTiNiÁN : G y ő r m egye és v á r o s e g y e t e m e s 

 leírásában (szerk. Fehér Ipoly, Budapest, 1874.) : «A d n t o k a 

 megye földtani v i s z o n y a i h o /d címnn'! megjel<'nl dolgozata fog- 

 lalkozik Pannonhalma környékével, továbbá: 



3. Gallik Oszvald: Győr vármegye (a M a g y a v n r s z á g v a 1- 

 megyéi és városai közp')nti szerkesztőbizottságának felügyelete alatt 

 íiiák a győrvármegyei helyi munkatársak. Budapest, 1908.) leírásában közzé- 

 tett : «T e r m é s z e t i v i s z o n y o lo) e. érteke/ésr;. 



Teriilet ünk földtani viszonyait távolabbról érintő munkák közül: 



4. LóczY Lajos : «A Balaton környékén e k g e o ] ó g i a i 

 képződ m é n y e i és ezeknek vidékek szerinti telepe- 

 d é s e» (A B a 1 a t o n t u d. t a n u 1 m. ered m én y e i, I. k., I. rész. 

 1. szakasz) c. munkája többször említést tesz a «Nagybakonynak legtávolabl), 

 (Nzakny ugatnak terjedő kiágazásá»-ról, vagyis a Győmek tartó hármas halom- 

 sorról s annak a nézetének ad kifejezést, hogy e halmok «az alsózalamenti ^'szak- 

 déli irányú hasonló magasságú dombhátaknak hasonmásai*; de hozzáteszi, hogy 

 «nagyon kevés adat unk van a Győniektartó bakonyi doml)VÍdék p:tmioniai pont usi 

 rétegeinek szintezés éhez. »^ (396. old.) 



5. HoBUSiTZKY Henrik : «A kisbéri m. ki r. áll. meutjsbirtok 

 a g r o ge 1 ó gi a i vi s z o n y a i»-ban (A magy. kir. Földtani Intézet Év- 

 könyve, XX. k. 4. füzet) szintén érinti területünket, nevezetesen a pannonhalmi 

 dombsor egyik tagját, a bársonyosi öreghegyet s innét, valainini a bársonyosi 

 agyaggödörből (Föld vétel) kövületeket is említ. 



A felsorolt művek mellett, mint a magyaroi-szági pannoniai-pont usi képződ- 

 ményekre vonatkozó forrásmunkák szerepeltek : 



6. A Balaton tud tanulmányoz á s á n a k e r e d m ó n y e i •,. 



7. F ö 1 d t a n i Közlöny és a 



8. A M . k i r. Földtani Intézet É v k ö n y v e 



Itt mindjárt megemlítem azt is, hogy területünk altalaját tevő phocén- 

 képződmények közelebbi megjelölésére következetesen a Lóczy ajánlotta arany- 

 hidat, a pa n n o n i a i-po n t US i elnevezést lias/nálom. az t'gyikit 



